HELSINGIN KAUPUNGINMUSEO - MUNKKINIEMEN RAKENNUSINVENTOINTI 2003-2005
Munkkivuoren Ostoskeskus Oy | 09103001120003002 |
![]() |
![]() |
Katuosoite: | Raumantie 1 |
Suunn. aloitus: | 1957 |
Käyttöönottovuosi: | 1959 |
Rakennuttaja: | Munkkivuoren Ostoskeskus Oy |
Urakoitsija: | Otto Wuorio Oy |
Suunnittelija: | Arkkitehdit A.Pernaja, J.Kivikoski, N-H.Sandell ja P.Pernaja |
Muut suunn.: | Arkkitehti J. Kivikoski, sisustusarkkitehti Eric Johann, rakennusmestari Holger Forsman, Maarit Gummerus-Poulsen, rakennusinsinööri Markku Komulainen, arkkitehti Timo Vuori |
Alkuperäiskäyttö: | Liikerakennukset |
Nykykäyttö: | Liikerakennukset |
Rakennushistoria: | Vuonna 1965 haettiin lupaa väliseinä- ja ulko-ovimuutoksille (arkkitehti J. Kivikoski). Vuonna 1970 haettiin lupaa rakennuksen kaakkoisnurkassa sijaitsevan konditoria-kahvilan sisätilojen muutoksille (sisustusarkkitehti Eric Johann). Vuonna 1971 haettiin lupaa rakennuksen koillisnurkassa sijaitsevan kenkäkaupan muuttamiseen pankkitoimintaan sopivaksi ja tilan liittämiseen viereiseen pankkitilaan (rakennusmestari Holger Forsman). Vuonna 1972 haettiin lupaa pankin sisäänkäynnin muuttamiseen toiseen paikkaan (rakennusmestari Holger Forsman). Vuonna 1980 haettiin lupaa rakennuksen kaakkoisnurkassa sijaitsevan kahvilan henkilökunnan sosiaalitilan laajentamiseen ja tuulikaapin pienentämiseen (Maarit Gummerus-Poulsen). Vuonna 1989 haettiin lupaa pankkitilojen yhdistämiseen Fazer-konditoriaan (rakennusinsinööri Markku Komulainen). Vuonna 1994 haettiin lupaa ostoskeskuksen peruskorjaukselle, pihan siistimiselle ja pihan alle rakennettavalle pysäköintihallille (arkkitehti Timo Vuori). Peruskorjauksen yhteydessä ostoskeskuksen alkuperäissuunnitelmaan kuuluneet lämpökeskuksen piippu, pihan vesiallas ja pihan itäreunan kolmen kioskin ryhmä sekä rakennuksia yhdistäviä katoksia purettiin. Vesialtaan tilalle rakennettiin lasten leikkipaikka ja leikkipaikan itäpuolelle uusi kioskirakennus. Muita uusia elementtejä olivat mm. ajoluiska pysäköintihalliin, katolle sijoittavat iv-konehuoneet ja ostoskeskuksen pohjoissivulle rakennetut uudet katokset ja muuntamo. |
Ymp. kuvaus: | Ostoskeskus sijoittuu Munkkivuoren kupeeseen, vilkasliikenteisen Huopalahdentien varteen. Ostoskeskuksen erottaa Huopalahdentiestä paikoitusalue. Ostoskeskuksen länsipuolella sijaitsee Munkkivuoren kirkko, jonka on suunnitellut Olavi Kantele 1963. Paviljonkien puolelta avautuu Munkkivuoren 1950-luvun vehreä kerrostaloalue. |
Aluekokonaisuus: | Rakennus on osa Munkkivuoren ostoskeskuksen viiden liikerakennuksen kokonaisuutta. |
Kerroslukumäärä: | Yksikerroksinen rakennus |
Perustus: | betoni |
Runko: | betoni |
Julkisivut: | Ostoskeskuksen pääjulkisivuna voidaan pitää Raumantien puoleista osaa, jonka muodostavat kolme paviljonkimaista massaa. Niitä yhdistää toisiinsa seiniin ripustettu, keveä katos. Pääosin lasiset julkisivut tekevät paviljongeista valoisia ja ilmavia. Paviljonkien pyöristetyt matalat pyramidikatot ovat huopakatteisia ja niiden huipulla on lyhdyt. Pohjoissivun pitkä rakennusmassa on tasakattoinen. 1994 tehdyssä peruskorjauksessa otsalistat verhottiin valkoisella Luja-opal-julkisivulevyllä, ja katosten räystäät muutettiin muovipinnoitetuksi pelliksi. Takajulkisivuissa on vaaleanharmaaksi maalattua pystylaudoitusta ja suojamuurit ovat ohutrapattua betonia ja harkkoa. |
Sisätilat: | 1962 suunnitellun laajennusosan sisätilat sijoittuvat osittain maanalaiseen kerrokseen. Liiketilat sijoittuvat kaksikerroksinen sisäpihan ympärille. Tilaa valaisevat konstruktiiviset kattoikkunat. |
Erityispiirteet: | Elävä ja vetovoimainen. Ostoskeskuksessa toimivat kahden suuren elintarvikeliikkeen lisäksi mm. kirjakauppa, 2 pankkia, suutari, Alko, apteekki, kultaseppä, valokuvausliike, optikkoliike, Tiimari, vaateliikkeitä, kemikalio, pesula, musiikkikoulu, vakuutusyhtiö, 2 kukkakauppaa, kenkäkauppa ja Kelan toimisto. |
Suojelutilanne: | |
Lausunnot: | |
Piirustusaineisto: | RVVA |
Lähteet: | Arkkitehti 12/1960 s. 181-186. |
Rakennuksen arkkitehtuuri yksityiskohtineen on erittäin harkittua ja viimeisteltyä. |
Rakennus on osa arkkitehtonisesti merkittävää useamman rakennuksen kokonaisuutta. |
Rakennus on säilynyt osin alkuperäisessä asussaan. |