HELSINGIN KAUPUNGIN PALVELUKSESSA TYÖSOPIMUSSUHTEESSA OLEVIEN ELÄKESÄÄNTÖ
Kaupunginvaltuuston vahvistama lokakuun 14 p:nä 1953

1 §		Helsingin kaupungin työssä olevalla työntekijällä, joka saa siitä varsinaisen toimeentulonsa, on oikeus kaupungin palveluksesta erottuaan saada kaupungin varoista elinkautista eläkettä tämän eläkesäännön mukaan edellyttäen, ettei hänellä ole oikeutta eläkkeeseen kaupungin viranhaltijain eläkesäännön perusteella.

		Jos eläkkeeseen oikeutettu työntekijä on myös virkasuhteessa kaupunkiin, sovelletaan hänen eläkeoikeuttaan ratkaistaessa viranhaltijain eläkesäännön määräyksiä useammasta virkasuhteesta myönnettävästä eläkkeestä.

2 §		Eläkkeen saamisen yleisenä edellytyksenä on:

		että työntekijä on täyttänyt 63 ikävuotta tahi saavuttanut 7 §:ssä mainituissa tapauksissa siinä edellytetyn iän taikka että hän sitä ennen ruumiinvian tahi vähentyneiden ruumiin‑ tai sielunvoimien vuoksi on käynyt pysyväisesti kaupungin työhön kykenemättömäksi ja

		että hänellä sen ohessa, paitsi 10 §:ssä mainitussa tapauksessa, on vähintään 10 eläkkeeseen oikeuttavaa palvelusvuotta sekä että hän eläkeikään tullessaan tai sitä ennen työkyvyttömyyden takia kaupungin palveluksesta erotessaan on ollut eroamispäivää edeltäneen kuuden kuukauden ajan työsuhteessa kaupunkiin.

3 §		Eläkkeeseen oikeuttavaksi palvelusajaksi lasketaan se aika, jonka työntekijä 21 ikävuotta täytettyään, mutta ennen kuin hän on täyttänyt 70 ikävuotta, on ollut kaupungin palveluksessa 1 §:ssä mainitussa työssä tai sellaisessa virkasuhteessa, jossa palveltu aika luetaan viranhaltijain eläkesäännön mukaan eläkkeeseen oikeuttavaksi palvelusajaksi.

		Työntekijälle, joka on ollut vähintään kuusi kuukautta tämän eläkesäännön mukaan eläkkeeseen oikeuttavassa työsopimus‑ tai virkasuhteessa kaupunkiin, lasketaan eläkkeeseen oikeuttavaksi palveluajaksi myös se aika, jonka hän 21 ikävuotta täytettyään on ollut toisen kunnan, kuntayhtymän, julkisoikeudellisen uskonnollisen yhdyskunnan tahi valtion eläkkeelle siirryttäessä voimassa olevien määräysten tai säännösten mukaan eläkkeeseen oikeuttavassa palveluksessa työsopimus‑ tai virkasuhteessa, taikka sellaisessa kuntien keskusjärjestön tai kuntien työntekijäin tai viranhaltijain keskusjärjestön päätoimeksi katsottavassa toimessa, joka näissä saadaan ottaa lukuun eläkettä varten. Niinikään on työntekijän eläkkeeseen oikeuttavaan palvelusaikaan laskettava se aika, jona hän on ollut sotapalveluksessa maan puolustusvoimissa, jolloin kuitenkin vakinaisessa väessä palvellusta ajasta otetaan huomioon vain 12 kuukautta ylittävä osa. Sotapalveluksen veroisena on laskettava myös aika, jona naispuolinen työntekijä on suorittanut sota‑ tai työpalvelukseen verrattavaa päätoimista maanpuolustustyötä tai jona työntekijä on ollut työpalveluksessa puolustuslaitoksen, valtion tai kunnan alaisessa työssä.

		Työntekijän oltua viisi vuotta kaupungin palveluksessa, lasketaan eläkkeeseen oikeuttavaksi palvelusajaksi lisäksi 3/4 siitä ajasta, jonka hän 21 ikävuotta täytettyään on ollut sellaisen laitoksen tai liikkeen eläkkeeseen oikeuttavassa palveluksessa, joka omalla kustannuksellaan eläkevakuutuksen tai perustamansa eläkesäätiön välityksellä tai vahvistamiensa eläkesääntöjen perusteella on sillä tavoin sitoutunut suorittamaan palveluksessaan oleville henkilöille eläkkeitä, ettei eläke‑etua asianomaisen henkilön osalta olisi voitu ennen hänen eläkkeelle joutumistaan vähentää.

		Kaupungin maatiloilla palvelevat työntekijät ovat oikeutetut eläkettä varten lukemaan hyväkseen sen ajan, minkä he ovat palvelleet maatiloilla ennen niiden joutumista kaupungin haltuun.

		Jos kaupunki ottaa haltuunsa yksityisen muun kiinteistön, laitoksen tai liikkeen, on palkkalautakunnan erikseen ratkaistava, saako ja missä määrin yli sen, mitä 2 ja 3 momentissa on määrätty, siinä palvellut kaupungin työntekijäksi tultuaan eläkettä varten lukea hyväkseen aikaisemman palveluksensa. (Kaupunginvaltuusto 20.10.1954 ja 15.12.1965.)

4 §		Jos työntekijän 3 §:n mukainen palvelus ei ole yhtäjaksoista, otetaan eläkettä määrättäessä huomioon vain täydet kuukaudet kustakin palvelusjaksosta.

5 §		Eläkkeeseen oikeuttavan palvelusajan vähennykseksi ei lueta niitä keskeytysaikoja, jotka aiheuttaa

		1)	vuosiloma,

		2)	aika, minkä työntekijä kaupungin työssä saadun ruumiinvamman tai työstä aiheutuneen sairauden vuoksi on estynyt työtään suorittamasta,

		3)	muun kuin 2 kohdassa mainitun sairauden tai raskauden ja synnytyksen perusteella myönnetty loma‑aika siltä osalta, jolta työntekijä saa palkkaa,

		4)	aika, minä työntekijä on hoitanut julkista tehtävää, tai jolloin hän on suorittanut sotatilan aikana sota‑ tai työpalvelusta, ei kuitenkaan säännönmukaista asevelvollisuutta, sekä palkkalautakunnan harkinnan mukaan myös se aika, minä työntekijä on suorittanut sotapalvelukseen verrattavaa muuta maanpuolustustyötä,

		5)	aika, minä työntekijä on saanut palkallista lomaa hänen ammattipätevyyttään lisäävien opintojen harjoittamista varten,

		6)	aika, minä työntekijä hänestä riippumattomasta syystä aiheutuneen työnkeskeytyksen takia ei ole saanut tehdä työtään, ellei keskeytys ole kahdentoista kuukauden aikana ylittänyt kahta kuukautta,

		7)	säännöllisesti uusiintuva työvoiman vähentäminen, ellei sellainen keskeytys ole kestänyt kolmea kuukautta kauempaa, sekä yksityisten asioiden vuoksi työntekijälle myönnetty loma‑aika, mikäli se ei kahdentoista kuukauden aikana ole ylittänyt kahta kuukautta.

6 §		Eläke on joko täysi eläke tai osaeläke.

		Työntekijällä on oikeus täyteen eläkkeeseen 63 ikävuotta täytettyään ja mikäli hänellä on 30 eläkkeeseen oikeuttavaa palvelusvuotta.

		Ellei työntekijällä ole 2 momentin mukaista oikeutta täyteen eläkkeeseen, saa hän 2 §:ssä mainituilla edellytyksillä osaeläkkeen.

		Osaeläke määrätään täydestä eläkkeestä siten, että se vastaa täysinä kuukausina lasketun palvelusajan suhdetta täyden eläkkeen saamiseksi vaadittuun palvelusaikaan.

7 §		Sen estämättä, mitä 6 §:n 2 momentissa eläkeiästä ja palvelusajasta on määrätty, on työntekijällä oikeus täyteen eläkkeeseen jo hänen täytettyään tämän pykälän 3 momentissa sanotun iän, mikäli hänellä sen ohessa on vastaava täysi palvelusaika samassa momentissa mainitussa työssä.

		Jos työsopimussuhteessa oleva henkilö on palvellut eri töissä, tai viroissa, joissa täyden eläkkeen saamiseksi vaaditaan eri pitkiä ikiä ja palvelusaikoja, muunnetaan hänen eläkeikänsä ja aikaisempi palvelusaikansa eläkeiäksi ja palvelusajaksi siinä työssä, mistä hän siirtyy eläkkeelle, käyttäen palvelusaikaa laskettaessa suhdelukuna eri töissä tai viroissa täyttä eläkettä varten vaadittavaa palvelusaikaa ja eläkeikää laskettaessa suhdelukuina niitä eläkeikiä, joissa edellä tarkoitettu palvelus on suoritettu, ja niissä palveltuja aikoja siten, että kunkin eläkeiän ja siinä palvellun ajan tulojen summa jaetaan palvelusaikojen summalla. (15.12.1965)

		Tämän pykälän 1 momentissa tarkoitetut poikkeukselliset eroamisiät ja palvelusajat ovat alla mainituissa töissä seuraavat:

		61 ikä‑ ja 30 palvelusvuotta:
Satamalaitos: terminaalimies.(11.6.1986)

		60 ikä‑ ja 30 palvelusvuotta:
		Satamarakennusosasto: ruoppaaja, kaivaja.
		Sähkölaitos: tuhkankärrääjä.
		Kaasulaitos: uunityömiehet, seuloja, mittarinpuhdistaja.
		Kaikissa laitoksissa: sepelimyllytyöntekijä, kiviaputyöläinen, kadunkiveejä.

		59 ikä‑ ja 30 palvelusvuotta:
		Satamalaitos: siirtolaitteenkuljettaja.(11.6.1986)

		58 ikä‑ ja 27 palvelusvuotta:
		Liikennelaitos: rataosaston työntekijä radan rakennus‑ ja korjaustöissä.
		Kaikissa laitoksissa : koneporari, kiviporari, kivihakkuri, panostaja, ruiskumaalari, vähintään 3 kuukautta kestäneessä jatkuvasti kahdessa säännöllisesti vaihtuvassa normaalityöajan pituisessa vuorossa suoritettu työ (2‑vuorotyö).

		55 ikä‑ ja 25 palvelusvuotta:
		Rakennustoimisto: viemärinpuhdistaja, puhdistuslaitosten työntekijä, tunnelissa työskentelevä työntekijä, kiinteistöjen lannan ja jätteiden kuljettaja, ilman vesihuuhtelua olevien käymälöiden siivooja.
		Satamarakennusosasto: viemärinpuhdistaja, tunnelissa työskentelevä työntekijä.
		Kaasulaitos: kemiallisen työn tekijä.
		Kaikissa laitoksissa: akkumulaattoriasentaja, vähintään 3 kuukautta yhtäjaksoisesti kestänyt 3‑vuorotyö ja yötyö.

		53 ikä‑ ja 25 palvelusvuotta:
		Mielisairaalat: osastonhoitaja, apulaisosastonhoitaja, mielisairaanhoitaja.(30.3.1988)

		53 ikä‑ ja 23 palvelusvuotta:
		Satamarakennusosasto: sukeltaja.

		Tämän säännön 3 §:n 2 momentissa tarkoitettu sotapalvelus, maanpuolustustyö ja työpalvelus otetaan huomioon eläkeikää ja palvelusaikaa laskettaessa siten, että eläkeikä on 55 vuotta ja vaaditut täydet palvelusvuodet 25 vuotta. (15.12.1965)

8 §		(17.6.1964) Eläkkeen määräämisen perusteena on eläkepohja, joka lasketaan siten, että se kokonaisansio, jonka työntekijä on saanut säännöllisenä työaikana suorittamastaan työstä yhden lähinnä ennen eroaan kuluneen vuoden täysiltä kuukausilta, jaetaan näiden kuukausien luvulla. Lisäksi otetaan huomioon työsuhteen päättymisen yhteydessä suoritetun lomarahan keskimäärä kuukautta kohden. (11.4.1979)

		Täyden eläkkeen määrä on 66 % eläkepohjasta, kuitenkin siten, että viranhaltijain palkkataulukon 5. palkkaluokan loppupalkkaa vastaavasta ja sitä pienemmästä eläkepohjasta määrätään täysi eläke soveltamalla viranhaltijain eläkesäännön 6 §:n 1 momenttia. (27.5.1970)

9 §		(26.10.1977) Eläkkeen/leskieläkkeen ja kasvatusavustuksen määrä tarkistetaan ja siihen suoritetaan ennakkoa samalla tavalla kuin on säädetty työntekijäin eläkelain mukaisesti eläkkeiden tarkistuksesta.

10 §		Jos työntekijän on kaupungin työssä saadun ruumiinvamman tai työstä aiheutuneen sairauden johdosta erottava kaupungin palvelukseen kykenemättömänä, saa hän täyden eläkkeen eläkkeeseen oikeuttavasta palvelusajasta tai iästä riippumatta. Jos hän itse tahallaan tai törkeällä huolimattomuudella on aiheuttanut ruumiinvamman tai sairauden, voidaan häneltä kieltää eläke kokonaan tai harkinnan mukaan alentaa sen määrää.

		Sairaus katsotaan kaupungin työstä aiheutuneeksi, jos todennäköisillä syillä voidaan todeta työhön liittyneiden olosuhteiden aiheuttaneen sairastumisen.

11 §		Kun työntekijä heikentyneen terveyden, vahingoittumisen tai muun syyn takia, joka ei ole hänen itsensä aiheuttama, on ennen eläkeikään tuloaan siirretty tai joutunut siirtymään työhön, jossa maksetaan pienempää palkkaa kuin siinä työssä, jossa hänen työkykynsä vähentyminen edellä mainitusta syystä alkoi, on hänen eläkepohjansa laskettava viimeksi mainittua työtä vastaavasta työstä työntekijöille suoritettavan keskimääräisen palkan perusteella, edellytyksellä, että hänellä siirron tapahtuessa on vähintään 10 eläkkeeseen oikeuttavaa palvelusvuotta.

12 §		Työntekijä, jolle valtio, muu kunta, kuntayhtymä, julkisoikeudellinen uskonnollinen yhdyskunta, laitos tai liike on myöntänyt eläkkeen ennen hänen kaupungin työhön tuloaan suorittamansa sellaisen palveluksen perusteella, jonka kaupunki ottaa huomioon työntekijän eläkettä määrättäessä, saa kaupungilta eläkettä vain sen määrän, jonka kaupungin eläke on mainittua eläkettä suurempi, jollei tätä suoriteta tehtävästä, jota hän on asianomaisella luvalla hoitanut kaupungin työn ohella.

		Sotilasvammalain, kansaneläkelain, vanhuusavustuslain ja perhe‑eläkelain mukaan suoritettavaa eläkettä, elinkorkoa tai muuta vastaavaa etua ei vähennetä kaupungin maksamasta eläkkeestä. Sama koskee myös kaupungin työssä sattuneen tapaturman tai kaupungin työstä aiheutuneen sairauden johdosta kaupungin kustantamaa elinkorkoa tai muuta korvausta, jollei se yhdessä kaupungin suoritettavan eläkkeen kanssa ole täyden eläkkeen määrää suurempi. (3.12.1969)

13 §		Jos henkilö, jolle kaupungin palveluksen perusteella on myönnetty eläke, sen jälkeen tulee uudestaan eläkkeeseen oikeuttavaan kaupungin palvelukseen, päättää palkkalautakunta, kuinka suurta palkkaa hänelle eläkkeen lisäksi on suoritettava.

		Sen viranomaisen, joka on ottanut kaupungin palvelukseen kaupungilta eläkettä nauttivan henkilön tulee tästä viipymättä ilmoittaa palkkalautakunnalle.

14 §		Työntekijä, joka on erotettu kaupungin palveluksesta työsopimuslain 31 §:ssä mainitun muun syyn kuin sairauden perusteella, menettää eläkeoikeutensa.

		Palkkalautakunnalla on kuitenkin oikeus erityisten syiden nojalla päättää toisinkin kuin l momentissa on määrätty.

		Jos eläkeoikeutensa menettänyt työntekijä otetaan jälleen kaupungin palvelukseen, on hänellä oikeus eläke‑etuun nähden lukea hyväkseen se aika, jonka hän palveli ennen työstä erottamista.

15 §		Oikeus eläkkeen saamiseen lakkaa, jollei palkkalautakunta erityisten syiden nojalla toisin päätä, jos eläkkeen saaja, ennen kuin hän sai eron työstään, on syyllistynyt sellaiseen tekoon, joka 14 §:n 1 momentin mukaan olisi aiheuttanut eläkeoikeuden menettämisen.

16 §		Eläkkeensaajalle, joka on tuomittu rangaistuslaitokseen kärsimään vapausrangaistusta tai määrätty pantavaksi työ‑ tai pakkotyölaitokseen, ei tällaisessa laitoksessa olon ajalta, mikäli se on kestänyt vähintään kuukauden, makseta eläkettä.  Eläkkeen pidättäminen alkaa tai lakkaa lähinnä sen jälkeisen kuukauden alusta, jona vapausrangaistus tai laitoksessa olo on alkanut tai päättynyt.

		Jos vapausrangaistukseen tuomittu tai 1 momentissa tarkoitettuun laitokseen määrätty eläkkeen saaja on velvollinen elättämään omaisiaan, palkkalautakunta voi päättää, että eläke on joko kokonaan tahi osaksi maksettava mainituille henkilöille, jos nämä muussa tapauksessa joutuisivat kärsimään puutetta.

17 §		Kumottu 9.9.1987

18 §		Eläkehakemukseen on liitettävä asianomaisen viranomaisen antama todistus hakijan iästä ja maineesta sekä selvitys niistä palvelusvuosista, jotka voivat oikeuttaa hänet saamaan kaupungilta eläkettä sekä ne muut asiakirjat, joihin hän haluaa vedota.

		Milloin eläkkeen hakija saa eläkettä valtiolta, muulta kunnalta, kuntayhtymältä, julkisoikeudelliselta uskonnolliselta yhdyskunnalta, liikkeeltä tai laitokselta, hänen on esitettävä selvitys tämän eläkkeen suuruudesta.

19 §		Jos eläkettä haetaan työkyvyttömyyden perusteella, on hakemukseen liitettävä työkyvyttömyyden selvittävä lääkärintodistus. Sen lisäksi eläkkeen hakijan on, jos palkkalautakunta katsoo tarpeelliseksi, alistuttava palkkalautakunnan osoittamaan terveydelliseen tutkimukseen, jolloin kaupunki suorittaa tästä aiheutuvat kustannukset.

20 §		Kumottu 9.9.1987.

21 §		Jos eläkkeeseen oikeutettu työntekijä on anonut eläkettä ennen työsopimussuhteen lakkaamista tai viimeistään kuuden kuukauden kuluessa sen jälkeen, alkaa oikeus eläkkeen saamiseen siitä ajankohdasta, jolloin oikeus palkan saamiseen työsuhteen perusteella päättyi.

		Jos eläkettä ei ole anottu 1 momentissa määrätyn ajan kuluessa, eikä laillista estettä laiminlyöntiin ole näytetty, alkaa oikeus eläkkeen saamiseen eläkehakemuksen jättämispäivää seuraavan kuukauden alusta.

		Eläke maksetaan kuukausittain täysin kymmenmarkoin. Ellei eläkkeen määrä sellaiseen pääty, se on korotettava lähinnä suurempaan kymmenmarkkaan.

		Eläke suoritetaan sen kuukauden loppuun, jonka aikana eläkkeensaaja on kuollut.

		Milloin oikeus eläkkeen saamiseen 15 §:ssä mainitusta syystä lakkaa, eläke maksetaan sen kuukauden loppuun, jona oikeus on menetetty.

		Ellei eläke‑erää ole kolmen vuoden kuluessa erääntymispäivästä lukien nostettu, se säästyy kaupungille.

22 §		Eläke maksetaan kaupungin rahatoimiston määräämällä tavalla.

		Eläkkeensaaja on velvollinen ennen kuin eläke hänelle maksetaan esittämään sen selvityksen, jota rahatoimisto pitää tarpeellisena.

Erityisiä määräyksiä.

23 §		Kumottu. (24.2.1971)

24 §		Työntekijä, jonka työsuhde on alkanut ennen tämän eläkesäännön voimaantuloa, säilyttää siihen saakka voimassa olleiden säännösten mukaisen eläkeoikeutensa, jos hän kuuden kuukauden kuluessa sen jälkeen, kun hän on saanut tiedon uuden eläkesäännön vahvistamisesta, ilmoittaa sille laitokselle tai virastolle, jonka palveluksessa hän on, sitä haluavansa.

25 §		Jos työntekijän työsuhde on päättynyt ennen tämän eläkesäännön voimaantuloa, mutta hänen eläkehakemustaan ei ole vielä ratkaistu, on eläkepäätöstä annettaessa sovellettava työsuhteen päättyessä voimassa olleen eläkesäännön määräyksiä.

26 §		Mikäli laissa tai asetuksessa on kunnan työntekijäin eläkeoikeutta koskevia säännöksiä, jotka poikkeavat tämän eläkesäännön määräyksistä, sovellettakoon niitä.

27 §		Tämä eläkesääntö, jolla ei rajoiteta kaupunginvaltuuston oikeutta ylimääräisen eläkkeen myöntämiseen, tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 1953, ja kumotaan sillä kaupunginvaltuuston 12 päivänä toukokuuta 1943 hyväksymä kaupungin työntekijäin eläkesääntö siihen tehtyine muutoksineen ja täydennyksineen.