Asiakirjan päivitys

LVIA-TYÖSELOSTUS
Päivitys pvm	Muutoksen sisältö	Tekijä	Hyväksyjä
30.6.2014	3.4. Lisätty kommentti viemäreiden painumattomuudesta	ML	IK
15.10.2014	3.3 Päivitetty lattiakaivojen mallit 1.4 Päivitetty urakkaohjelman mukaiseksi 6 ja 7 päivitetty palokatkoasiat osastoivien rakenteiden lävistyksiin ja kannakointeihin	ML	IK
22.12.2015	Päivitetty 1.5.1 lämpötilojen vaihteluväli, 1.5.2 iv-puhtausluokka, 1.6 E-luku, 2.2 putkivalmistajat, kaivantojen salaojat, alipaineilmanpoistimen liitos, kannakkeet ryömintätilassa, 2.3 sulkeutumislämpötilat, 3.2 huoneistokohtaiset näytöt, peiteprikat, 4.3 liesikuvut, kattoläpiviennit, 6.1 putkieristykset, 9.1 iv-mittaustoleranssit, 9.7 lämpötilamittaukset, 9.8 kulutusten seuranta takuuaikana	ML
9.11.2016	Poistettu viittaukset urakkarajaliitteeseen ja urakkajaot, 1.3 lisätty varauspiirustusten tarkastusvelvollisuus, 3.5 lisätty kaivojen sähkösulatus, 7. lisätty tarkastusluukkujen asennusvelvoitteet ja putkien ja kanavien ulkopuolinen puhtausvaatimus. 9.7 tarkennettu takuuajan huoltotoimenpiteitä. Lisäksi muita pieniä tarkennuksia materiaaleihin, sanamuotoihin yms.	ML
1.8.2017	YM:n asetusten uusien rakennusten energiatehokkuudesta, sisäilmasta ja ilmanvaihdosta ja vesi- ja viemärilaitteista sekä Sisäilmastoluokituksesta 2017 johtuvat muutokset. Päivitetty asiakirjojen toimitustapa ja dokumentointivaatimukset.	ML

LVIA-TYÖSELOSTUS

HEKA Alue Osoite

HASO Nimi

Asunto Oy Helsingin Nimi

Katuosoite

00000 Helsinki

LVI-suunnittelutston nimi

Työ nro 0000

xx.xx.20xx

1.	Yleistä	1

1.1.	Rakennushanke	1

1.2.	Yhteystiedot	1

1.3.	Asiakirjat	3

1.4.	Sisäilmasto	4

1.4.1.	Lämpöolot ja äänitasot	4

1.4.2.	Ilmanvaihto ja puhtausluokitukset	4

1.5.	Energiatehokkuus ja kulutustavoitteet	5

2 Lämmitysjärjestelmät	5

2.0 Yleistä	5

2.1 Lämmöntuotanto	5

2.2 Lämmönjakelu	6

2.3 Lämmönluovutus	9

3 Vesi- ja viemärijärjestelmät	10

3.0 Yleistä	10

3.1 Veden hankinta	10

3.2 Huoneistokohtaiset vesimittarit	10

3.2 Vesijohtoverkostot	10

3.3 Vesi- ja viemärikalusteet	12

3.4 Viemäriverkostot	14

4 Ilmanvaihtojärjestelmät	16

4.0 Yleistä	16

4.1 Ilmanvaihtojärjestelmät	16

4.2 Ilmanvaihtokoneet	17

4.3 Kanavistot	20

5 Rakennusautomaatio	22

5.0 Yleistä	22

5.1 Taloautomaatiojärjestelmät	23

5.2 Käyttöliittymä	24

5.3 DDC-alakeskukset	24

5.4 Kenttälaitteet	25

6 Eristys	27

6.0 Yleistä	27

6.1 Lämmitys- vesi- ja viemärilaitteiden eristykset	28

6.2 Ilmanvaihtolaitteiden eristys	29

7 Asennustyö	31

7.1 Asennustyön yleiset vaatimukset	31

7.2 Lämmitys (TalotekniikkaRYL 2002; G1 Lämmitysjärjestelmät)	31

7.3 Vesi ja viemäri (TalotekniikkaRYL2002; G2 Vesi- ja viemärijärjestelmät)	33

7.4 Ilmanvaihto (TalotekniikkaRYL2002; G3 Ilmastointijärjestelmät)	36

7.5 Rakennusautomaatio (TalotekniikkaRYL2002;J7 Automaatiojärjestelmät)	37

7.6 LVIA-laitteiden merkintä (RYL2002; G06.23 LVI-järjestelmien ja –tuotteiden merkinnät)	37

7.7 Asennusjärjestys	37

7.8 Varastointi	37

7.9 Työmaajärjestys	37

8 Työmaa, valvonta ja työnjohto	38

8.1 Kokoukset ja katselmukset	38

8.2 Valvonta ja laitehyväksynnät	39

9 Tarkastukset ja käyttöönotto	41

9.1 Käyttöönotto	41

9.2 Tarkastukset	47

9.3 Huoltokirja	48

9.4 Luovutusmateriaali	49

9.5 Käyttökoulutus	51

9.6 Takuu	53

9.7 Takuuajan toimenpiteet	53

9.8 Takuuajan tarkastukset	55

Yleistä

Rakennushanke

Osoite
Kaupunginosa
Kortteli
Tontti

Asuntojen lukumäärä
Rakennustilavuus, r-m3
Bruttoala, brm2
Kerrosala, k-m2
Huoneistoala, as-m2
Tontinala, m2

Rakennuspaikan ja –hankkeen eritysvaateet

Rakennuspaikan ja –hankkeen suhteen ei ole erityisvaateita.

Yhteystiedot

Tilaaja

Rakennuttaja	Helsingin kaupunki Asuntotuotantotoimisto
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)	(09) 310 1672
Telefax	(09) 310 32 337
Postitusosoite	PL 2000, 00099 HELSINGIN KAUPUNKI
Käyntiosoite	Junailijankuja 3, 00520 Helsinki
Sähköposti	etunimi.sukunimi@att.hel.fi

Käyttäjä
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Suunnittelijat

Rakennussuunnittelu
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Pihasuunnittelu
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Rakennesuunnittelu
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Pohjarakennesuunnittelu
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

LVI-suunnittelu
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Automatiikkasuunnittelu
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Sähkösuunnittelu
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Valvojat

Rakennusteknisten töiden valvonta
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

LVI-teknisten töiden valvonta
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Sähköteknisten töiden valvonta
Yhteyshenkilö
Puhelin (suora)
Puhelin (matka)
Puhelin (keskus)
Telefax
Osoite
Sähköposti

Asiakirjat

Urakkalaskenta-asiakirjat

Urakkatarjous

Urakkatarjoukset on annettava laskentaan toimitettujen asiakirjojen mukaisesti. Jos suunnitelma-asiakirjoissa havaitaan virheellisyyksiä, puutteellisuuksia tai ristiriitaisuuksia, on niistä huomautettava kysymyksille varatun ajan puitteissa urakkalaskenta-aikana.

Urakkalaskenta-asiakirjat

Rakennuttaja toimittaa urakkalaskenta-asiakirjat vain sähköisesti. Jos urakoitsija tarvitsee urakkalaskentaa varten paperikopioita, kuuluvat niistä aiheutuvat kopiointikustannukset urakoitsijalle. Jos suunnittelija joutuu laatimaan uudet plt/pdf-tiedostot, urakoitsija vastaa aiheutuneesta lisäkustannuksesta suoraan suunnittelijalle.

LVI-urakoitsijoiden hankintoihin ja alaurakkakyselyihin liittyvät asiakirjat

LV- IV- ja AU-urakoiden hankintoihin ja alaurakkakyselyihin liittyvien asiakirjojen hankinta ja kopiointikustannukset kuuluvat laskentaa suorittaville LVI-urakoitsijoille.

Urakoitsijoiden on toimitettava omiin hankintoihinsa ja alaurakoihinsa liittyvät asiakirjat (piirustukset ja työselostuksen osat) täydellisinä niin, että niiden perusteella on mahdollista antaa urakkahinta asiakirjoissa esitetyssä laajuudessa.

Toteutusasiakirjat

Tilaajan kustantamat asiakirjat toimitetaan urakkaohjelman mukaisesti.

Kunkin urakoitsijan on tarkastettava ja täydennettävä varaussuunnitelmat (reikäpiirustukset) omalta osaltaan. Kukin urakoitsija hyväksyy varauspiirustukset allekirjoituksellaan.

Sisäilmasto

Rakennus on suunniteltava ja rakennettava kokonaisuutena siten että oleskeluvyöhykkeellä saavutetaan kaikissa tavanomaisissa sääoloissa ja käyttötilanteissa terveellinen, turvallinen ja viihtyisä sisäilmasto.

Sisäilmassa ei saa esiintyä terveydelle haitallisessa määrin hiukkasmaisia epäpuhtauksia, fysikaalisia, kemiallisia tai mikrobiologisiatekijöitä eikä viihtyisyyttä jatkuvasti heikentäviä hajuja.
Sisäilman kosteus ei saa aiheuttaa kosteusvaurioita, mikrobien kasvua tai muuta terveydellistä haittaa.

Suunnittelun ja toteutuksen lähtökohtana pidetään Sisäilmastoluokituksen 2017 mukaisia sisäilmastoluokan S2 tavoitearvoja tässä työselostuksessa esitetyllä tavalla.

Lämpöolot ja äänitasot

Tilojen lämpötilojen suunnitteluarvot (talvi, lämmitystilanne) ja LVI-laitteiden suurin sallittu äänitaso LA,eq,T/LA,max:

Asunnot
Asuinhuoneet	+21 C	28/33 dB	(S2)

Keittiö	+21 C	33/38 dB	(S2)

Kylpyhuone, pesuhuone	+22 C	38/43 dB

Yhteistilat
Askartelu-, kerhohuone	+20 C	33/38 dB
Pukuhuone	+21 C	33/38 dB
Saunan löylyhuone	+21 C	33/38 dB
Pesuhuone	+22 C	43/48 dB
Porrashuone	+17 C	38/43 dB
Varastotilat	+17 C	43/48 dB
Kylmäkellari	+5 C	43/48 dB
Pesutupa	+21 C	43/48 dB
Kuivaushuone	+21 C	43/48 dB

Rakennuksen ulkopuolella	LA,eq,T <45 (dB)
Asuinhuoneiden lämpötilan tulee talvikaudella olla huonekohtaisesti säädettävissä ±1°C	.

Sisäilmastoluokan S2 tiloissa ylilämpeneminen on mahdollista kesäpäivinä.

Ilman nopeus asuinhuoneissa oleskeluvyöhykkeellä talvella korkeintaan 0,2 m/s, kesällä korkeintaan 0,3 m/s (S3).

Ilmanvaihto ja puhtausluokitukset

Sisäilman laadun suunnittelu- ja tavoitearvoina on käytetty Sisäilmastoluokituksen 2008 sisäilmastoluokan S2 mukaisia arvoja seuraavasti:

ulkoilmavirta, normaali käyttötilanne, 8 dm3/s, hlö

huoneistokohtainen ilmanvaihdon tehostusmahdollisuus

minimi ulkoilmavirta 0,35 dm3/s, m2 , normaali käyttötilanne

poistoilmavirrat ovat 5 % suuremmat kuin tuloilmavirrat

tuloilman suodatusluokka F7 / ePM1 55%

ilmanvaihtojärjestelmän puhtausluokka P1

ilmanvaihtokanavien ja niihin liittyvien ilmanvaihtotuotteiden (esim. äänenvaimentimet, suodattimet) tulee olla puhtausluokiteltuja

rakennustöiden puhtausluokka P1

rakennusmateriaalien päästöluokka M1.

Energiatehokkuus ja kulutustavoitteet

Kohteen E-lukutavoite on 90 kWhE/m2.

Kohteen nykyinen energiatehokkuusluokka on X ja E-luku x kWhE/m2. Peruskorjauksessa toteutettavien energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden jälkeen energiatehokkuusluokka on X ja E-luku x kWhE/m2).

Hankkeelle on asetettu seuraavat kulutustavoitteet:

- lämmitysenergia (sääkorjattu+käyttöveden lämmitys)	60 kWh/m2,a
- kiinteistösähkö	15 kWh/m2,a

- vedenkulutus	120 dm3/hlö,vrk

Urakoitsija toimittaa suunnittelijalle rakennuksen ilmatiiveysmittausten tulokset ja tehomittauksiin perustuvat SFP-lukulaskelmat energiatodistuksen päivittämistä varten hyvissä ajoin ennen rakennusvalvonnan LVI-lopputarkastusta. Tarkastusasiakirjaan tehdään merkintä siitä, että rakennustyö vastaa energiaselvityksessä esitettyä.

2 Lämmitysjärjestelmät

2.0 Yleistä

Lyhyt kuvaus järjestelmästä.

Peruskorjauskohteissa tässä kohdassa kerrotaan nykyisestä järjestelmästä ja kuvataan urakan sisältö pääpiirteissään lämmityksen osalta.

2.1 Lämmöntuotanto

Rakennus liitetään lämmönjakokeskuksen välityksellä energialaitoksen kaukolämpöverkkoon. Energialaitos toimittaa kaukolämmön tonttijohdot ja kiinteistön energiankulutusta mittaavat laitteet. Urakkaraja on energialaitoksen toimittamissa mittalaitteissa.

Lämmönjakokeskus

Lämmönjakokeskus varustetaan lämmönsiirtimillä, joiden tekniset tiedot on esitetty piirustuksissa (kts. LVI-piirustus nro xxxx Lämmönjakokeskuksen kytkentä- ja säätökaavio)

Lämmönjakokeskus toimitetaan työmaalle tehdasvalmiina täysin valmiiksi rakennettuna

Sähköurakoitsija suorittaa sähköjohtojen liitokset keskuksessa oleviin riviliittimiin

Lämmönsiirtimet

Lämmönsiirtimen on kaikilta osin täytettävä Lämpölaitosyhdistys ry:n julkaisun K1/2013 vaatimukset.

Laitteet

Lämmönjakokeskukseen liittyvät laitteet ja niiden tekniset arvot on esitetty piirustuksissa.

Ohjauskeskuksen on oltava kiinteistön valvontajärjestelmään (DDC) yhteensopiva

Vesianturit asennetaan suojataskuihin

Laite, tarvike	Malli/tuote nro/LVI nro
Pumppuventtiili	4012142…56
Moottoriventtiili
Pumpun säätöventtiili	4012122…36
Mikrokuplanpoistin	Spirovent AIR (tuotemerkki)
Alipaineilmanpoistin	Spirovent Superior S4 (tuotemerkki)
Lämpömittari	4511016
Lämpömittari	4511038 (hälytysraja +65C)
Painemittari (vesi)	4531042 (mittausalue 0…1,0 MPa)
Painemittari (lämmitys)	4531034 (mittausalue 0…1,6 MPa)
Painemittari (lämmitys)	4531130 (mittausalue 0…0,6 MPa, sähköhälytys koskettimin)
Painelähettimet	Produal (2 kpl)

Mikrokuplanpoistin asennetaan kiertovesipumpun painepuolelle

Alipaineilmanpoistin on yhteinen kaikille lämmitysverkostoille. Verkostoihin pikaliittimet huoltohenkilökunnan toimesta tapahtuvaa vaihtoa varten.

Pumput

Pumppujen tekniset tiedot on esitetty kytkentäkaaviossa.

Pumput ovat putkeen asennettavia kertavoideltuja (öljy) kuivamoottoripumppuja.

Lämmitysverkoston pumpun pesä ja juoksupyörä ovat valurautaa ja akseli HFe-terästä
Käyttövesiverkoston pumpun pesä ja juoksupyörä ovat pronssia ja akseli HFe-terästä

Pumput on valittava niin, että nostokorkeutta voidaan muuttaa 10% suuremmaksi tai pienemmäksi, joko juoksupyörää vaihtamalla tai kierrosnopeutta muuttamalla, ilman moottorin vaihtamista.

Sähkömoottorit ovat kolmivaihemoottoreita moottorin tehon on oltava vähintään 1,25 x pumpun ottama teho.

Vesipumpun hyötysuhteen on oltava MEI = 0,4 (EU N:o 547/2012).

Sähkömoottorin tulee olla hyötysuhdetasolla IE2 (EU N:o 640/2009).

Integroidulla taajuusmuuttajalla varustetun pumpun tulee olla rakennusautomaatiolaitteisiin kytkettävissä ja niiden kanssa yhteensopiva. Taajuusmuuttajasta tulee saada hälytystieto ja ohjaustieto rakennusautomaatioon.

Pumppu	Malli/tuote nro/LVI nro
Patteriverkko
Lattialämmitysverkko
Ilmanvaihdon lämmitysverkko
Vesijohtoverkko

2.2 Lämmönjakelu

Putkistot

Kuvaus mitä putkimateriaaleja tässä hankkeessa käytetään rakennuksen ulkopuolella, sisäpuolella, eri verkostoissa jne.

Teräsputket

Kaikki putket toimitetaan tehtaalla valmiiksi pohjamaalattuina

Ensiöpuolen putket tehdään pitkittäin saumatusta teräsputkesta

Toisiopuolen putket tehdään kierteistettävistä teräsputkista

Teräsputki	Malli/tuote nro/LVI nro
Ensiöpuoli	04 04…, 04 05…
Toisiopuoli (DN 10…50)	04 00…
Toisiopuoli (DN 65…)	04 04…

DN10…15 putkiliitokset tehdään reunavahvisteisilla kierreosilla / hitsaamalla

Kupariputket

Kupariputki	Malli/tuote nro/LVI nro
Toisiopuoli	15811…

Liitokset tehdään kapillaariosin

Muoviputket (suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa)

Muoviputki	Malli/tuote nro/LVI nro
Toisiopuoli	Uponor (suojaputkessa)
Toisiopuoli	Uponor (ei suojaputkea)

Lämpöverkon putket tehdään happidiffuusiosuojatusta muoviputkista

Muoviputki asennetaan rakenteessa asennusputkeen

Liitokset tehdään tehdasvalmisteisin osin, valmistajan ohjeiden mukaan ja valmistajan suosittamin työkaluin

Komposiittiputket (suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa)

Komposiittiputki	Malli/tuote nro/LVI nro
Toisiopuoli	Uponor
Toisiopuoli	Uponor

Liitokset tehdään tehdasvalmisteisin osin, valmistajan ohjeiden mukaan ja valmistajan suosittamin työkaluin

Eristyselementit

Eristyselementti	Malli/tuote nro/LVI nro
1-putkielementti	Pexflex Plus, Rauheat
2-putkielementti	Pexflex Plus, Rauheat

Eristyselementit ovat tehdasvalmisteisia valmiita putkitettuja elementtejä

Eristeen lambda-arvo enintään 0,021 W/mK

Lämpöhäviö alle 8 W/m

Päällysteen on oltava kulutusta ja kosteutta kestävä

Kulma- pääty, ja haaroituskaivoina sekä kulmaosina käytetään elementtivalmistajan valmisosia. Kaivoja/liitoskappaleita, joissa kansi jää maan päälle näkyviin, ei käytetä

Urakoitsijan on otettava huomioon maanpinnan korkeusasemien muutosten vaatimat elementtien kulmakappaleet

Kaikki kiintopisteet ja paisuntaosat tehdään valmistajan ohjeiden mukaan (niitä ei merkitä suunnitelmiin)

4-putkielementin yhteydessä kylmävesijohto asennetaan elementin alapuolelle

Kaivanto, johon eristyselementit asennetaan, varustetaan elementin alapuolisella salaojalla, mikäli valmistajan ohjeessa niin suositellaan.

Venttiilit ja putkistovarusteet

Sulkuventtiilit

Pumppujen yhteyteen asennetut venttiilit valitaan putken nimelliskoon mukaisesti

Sulkuventtiilit asennetaan putkeen avattaviin liittimin

Venttiili	Malli/tuote nro/LVI nro
DN 10-50	37 10…
DN 65…	37 53…

Linjasäätöventtiilit

Lämpöjohtojen paluujohdot varustetaan piirustusmerkintöjen mukaisesti linjasäätöventtiileillä.

Venttiili	Malli/tuote nro/LVI nro
Linjasäätöventtiili	TA STAD, TA STAD-R

Muut venttiilit

Seuraavat venttiilit asennetaan piirustusmerkintöjen mukaisesti

Venttiili	Malli/tuote nro/LVI nro
Yksisuuntaventtiilit	39111…
Moottoriventtiilit	(katso 2.1 Lämmöntuotanto)
Magneettiventtiili	41251…
Täyttöventtiili	40122…
Varoventtiili	39410…
Paineenalennusventtiili	4132602…08

Magneettiventtiilin koko määräytyy putken nimelliskoon mukaan

Magneettiventtiili on valittava sellaista mallia, joka on auki jännitteettömässä tilassa

Putkistovarusteet

Seuraavat laitteet asennetaan piirustusmerkintöjen mukaisesti

Laite	Malli/tuote nro/LVI nro
Ilmanpoistimet	416230…
Tyhjennyshanat	38513…
Lianerottimet (DN10…50)	39211…
Lianerottimet (DN65…)	39231…
Sivuvirtaussuodatin	kaikkiin lämmitysverkostoihin, tyyppi kaukolämmön kytkentäkaavion mukaan

Ilmanpoistimet ovat rakenteeltaan putken laajennuksia, jota varustetaan ilmanpoistoventtiileillä (Halkaisija 1,5xputki, pituus 3xlaajennusosa)

Sivuvirtaussuodatin asennetaan lämmitysverkon pumpun yhteyteen

Sivuvirtasuodattimen mukana toimitetaan kaksi varapatruunaa

Lianerottimen molemmin puolin asennetaan sulut.

Kannakkeet, läpiviennit

Kannakoinnissa noudatetaan putkistojen ja kanavien kannakointiohjetta LVI 12-10370.

Kannake	Malli/tuote nro/LVI nro
Seinäkannake (Fe-putki)	32220… (näkyvä)
Seinäkannake (Cu-putki)	32225… tai 32255…
Seinäkannake (Fe-putki)	32201… (yksittäisen kytkentäjohdon lisäkannake)
Seinä/kattokannake (Fe-putki)	32222… tai 32223…(pieni asennustila) (ei näkyvä, esim. verhokoteloasennus tms.)
Kattokannake (Fe-putki)	kisko, kierretanko, 32320…
Läpivienti	32590…
Peiteprikat (näkyvä asennus)	65017… (valkoinen, kylpyhuoneissa yms. kromattu)

Reikänauhakannakointia ei hyväksytä

Kaikki kannakkeet kuumasinkittyä terästä, paitsi ryömintätilassa haponkestävää terästä

Kannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (vrt. kierretanko+mutterit)

Kaikki asennuskulmat ja muut asennustarvikkeet kuuluvat urakkaan

Kaikkiin piiloon asennettavien (alas laskettu katto, verhokotelo) kannakkeen ja putken väliin asennetaan kumitiiviste. Näkyviin jääviin kannakkeisiin ei kumitiivistettä asenneta

Useamman putken ryhmät asennetaan teräskiskoihin (piiloasennus)

Kiviaineiseen rakenteeseen asennettavat kannakkeet kiinnitetään kiila-ankkurein

Yksittäisiin patterin kytkentäjohtoihin asennetaan lisäkannake (esim. ylä- ja alakerrosten pattereiden kytkentäjohdot). Kannake propataan seinään.

Mikäli lämpöjohdot tehdään kupariputkesta, on näkyvistä kannakkeista tehtävä malliasennus ennen varsinaisen kannakointityön aloittamista.

2.3 Lämmönluovutus

Patterit

Patterit ovat valmiiksi maalattuja ja suojapakattuja vakiokannakkein

Patterit varustetaan ilmaruuvilla

Patteri	Malli/tuote nro/LVI nro
Radiaattorit	Purmo
Konvektorit	Purmo

Yksinkertaiset konvektorit asennetaan piilokannakkeilla (seinäkiinnitys) ja muut konvektorit asennetaan lattiakannakkeille (huom. valmistajan asennussuositus).

Patteriventtiilit

Patterit varustetaan esisäädettävällä patteriventtiilillä

Termostaattiosat (piirustusmerkintä TV) ja käsisäätöpyörät (piirustusmerkintä V) asennetaan suunnitelmien mukaisiin pattereihin. Termostaattien sulkulämpötilat: asunnoissa +22C, varastoissa ja porrashuoneissa +18C, saunaosastojen pesuhuoneissa +23 C

Suunnitelmien mukaiset patteriventtiilit varustetaan irtoantureilla ja ilkivaltasuojilla

Paluuyhde varustetaan sulkuyhdistäjällä

Patteriventtiilit	Malli/tuote nro/LVI nro
Termostaatilla	TA TRV-3 + TRV-300
Irtoanturilla	kuten yllä + K
Käsisäätöpyörällä	TA RVO-1
Sulkuyhdistäjät	TA

Lattialämmitysputkistot (kun koko rakennuksessa lattialämmitys)

Lattialämmitysputket tehdään muoviputkesta valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan pidikelistaa käyttäen.

Lattialämmitysputket	Malli/tuote nro/LVI nro
Muoviputket	Uponor 12- Wirsbo evalPEX
Jakotukit
Huonesäätimet

Jakotukkikaapit kuuluvat urakkaan. Kaapit toimitetaan polttomaalattuna arkkitehdin määräämään sävyyn.

Lattialämmityspiirien ilmaukseen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Verkoston täyttö ja tyhjennys toteutetaan lämmönjakohuoneesta. Työnaikainen täyttö toteutetaan piiri kerrallaan pitämällä sulut kiinni muista piireistä täytön ajan.

Jakotukkien yhteyteen on asennettava ilmausyhteet valmistajan ohjeiden mukaan.

Märkätilojen lattialämmitysputkistot

Lattialämmitysputket tehdään muoviputkesta valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan pidikelistaa käyttäen.

Lattialämmitysputket	Malli/tuote nro/LVI nro
Muoviputket	Uponor 12- Wirsbo evalPEX
Jakotukit
Säädin	Oventrop Unibox E RTL

Märkätilojen lattialämmityksiä ei varusteta huonetermostaateilla.

Lattialämmityspiirit varustetaan ilmaus- ja tyhjennysventtiilillä ja paluuveden lämpötilarajoittimella.

3 Vesi- ja viemärijärjestelmät

3.0 Yleistä

Lyhyt kuvaus järjestelmästä.

Peruskorjauskohteissa tässä kohdassa kerrotaan nykyisestä järjestelmästä ja kuvataan urakan sisältö pääpiirteissään vesi- ja viemärijärjestelmien osalta.

3.1 Veden hankinta

Kiinteistö liitetään vesilaitoksen vesijohtoverkkoon. Vesilaitos toimittaa tonttivesijohdon ja kiinteistökohtaisen vesimittarin. Sade- ja jätevedet viemäröidään vesilaitoksen viemäriverkostoon. Urakkaraja on tonttivesijohdon osalta kiinteistövesimittarissa ja viemäreiden osalta piirustuksissa esitetyissä liitoskohdissa.

Käyttövesi lämmitetään lämmönjakokeskuksessa oman erillisen siirtimen avulla suunnitelmien mukaisesti.

3.2 Huoneistokohtaiset vesimittarit

Kohteeseen rakennetaan huoneistokohtainen vedenmittausjärjestelmä kylmään ja lämpimään veteen. Vesimittarien tulee olla asukkaan luettavissa. Tarvittaessa mittarit varustetaan huoneistokohtaisella näytöllä, joka sijoitetaan eteisen seinälle. Vedenmittaustietojen tulee olla etäluettavissa ja sähköisesti siirrettävissä tilaajan käyttämään laskutusjärjestelmään. Vesimittarijärjestelmän tarkemmat tiedot ja laitteiden paikat on esitetty LVIA-suunnitelmissa.

3.2 Vesijohtoverkostot

Putkistot ja putkistovarusteet

Kuvaus mitä putkimateriaaleja tässä hankkeessa käytetään rakennuksen ulkopuolella, sisäpuolella, runko- ja haarajohdoissa, kytkentäjohdoissa jne.

Kupariputket

Vesijohdot tehdään kuparista kapilaariosin suunnitelmien mukaan

Näkyviin jäävät pinta-asenteiset kytkentäjohdot tehdään kromatusta (CrCu) puolikovasta tai kovasta kupariputkesta (asuntojen pesuhuoneet, erilliset WC:t, yhteiset saunaosastot sekä kerhotilat, liiketilat), myös liitososat kromattuja

Kupariputki	Malli/tuote nro/LVI nro
Kupariputki	15811…
Kromattu kupariputki	15814…
Muovitettu kupariputki	15812…

Ei asukkaiden käytössä olevien tilojen (esim. siivouskomero) kytkentäjohdot tehdään kupariputkista, jotka maalataan tarkoitukseen sopivalla maalilla arkkitehdin määräämään värisävyyn

Seinärakenteeseen asennettavat kupariputket tehdään muovitetusta kuparista

Seinärakenteeseen asennettavat seinäläpivientiosat on valittava siten, että mahdollinen vuotovesi valuu rasian kautta näkyville.

Muoviputket (suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa)

Rakennusten ulkopuolisten kylmävesijohtojen (talojohdot) materiaali PELM (koot 25-63) ja PEH (yli 75 mm)

Rakenteeseen asennettava muoviputki asennetaan aina asennusputkeen

Muoviputki	Malli/tuote nro/LVI nro
Muoviputki	Uponor )
Muoviputki	Uponor

Liitokset tehdään tehdasvalmisteisin osin, valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan

Rakenteeseen asennettavat hanakulmarasiat on valittava siten, että mahdollinen vuotovesi valuu asennusputkesta hanakulman kautta näkyville

Komposiittiputket (suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa)

Komposiittiputki	Malli/tuote nro/LVI nro
Toisiopuoli	Uponor
Toisiopuoli	Uponor

Liitokset tehdään tehdasvalmisteisin osin, valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan ja valmistajan suosittamin työkaluin

Eristyselementit

Tehdään kuten lämpöjohdot (katso luku 2)

Lämpöhäviö alle 10 W/m

Suunnitelmissa erikseen esitetyt johto-osuudet varustetaan sähkösaattolämmityksellä.

Venttiilit

Venttiilitiilien koot ja sijainnit on määritelty piirustuksissa

Venttiilit	Malli/tuote nro/LVI nro
Sulkuventtiili DN 10…50	3710…
Sulkuventtiili DN 65…	3755214/18/20
Säätöventtiili	ORAS 4120, 412012
Yksisuuntaventtiili	39111…
Syöttöventtiili	40123…
Syöttöventtiilin painemittari	4531002
Pumppuventtiili	ORAS 4130
Pumpun säätöventtiili	kts. LVI-työselostuksen luku 2 (2.1 lämmöntuotanto)
Paineenalennusventtiili	41326…
Sulkuyhdistäjät	65800…
Tyhjennyshana	38514…

Sulkuventtiilit asennetaan putkiin avattavin liittimin

Vesikalusteet varustetaan aina kalustekohtaisin suluin (kuulasulkuventtiili).

Putkistovarusteet

Varusteiden sijainti on esitetty suunnitelmissa

Putkistovaruste	Malli/tuote nro/LVI nro
Lämpömittari	kts. LVI-työselostuksen luku 2 (2.1 lämmöntuotanto)
Painemittari 100 mm	kts. LVI-työselostuksen luku 2 (2.1 lämmöntuotanto)
Lianerotin	392111…
Päävesimittari (KV)
Päävesimittari (LV)
Vesimittarit, huoneistot	Koka, Saint-Gobain MBus, Lonix, Fidelix, Vexve Verto

Lianerottimen molemmin puolin asennetaan sulkuventtiilit

Päävesimittarit (KV) ovat väyläpohjaisia tai pulssilähdöllä (10 litraa) varustettuja ja ne liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään

Lämpimän käyttöveden mittari (kaukolämmön alakeskuksessa) on väyläpohjainen ja liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään

Huoneistokohtaiset vesimittarit ovat etäluettavia ja niiden tulee olla myös paikallisesti asukkaan luettavissa.

Pumput

Pumppu	Malli/tuote nro/LVI nro
Paineenkorotuspumppu	Tyyppi tai kts. LVIA-suunnitelmat
Lämpimän veden kiertopumppu	kts. LVI-työselostuksen luku 2 (2.1 lämmöntuotanto)

Kannakkeet, läpiviennit

Kannakoinnissa noudatetaan putkistojen ja kanavien kannakointiohjetta LVI 12-10370

Kannake	Malli/tuote nro/LVI nro
Seinäkannake (Cu-putki)	32225… tai 32255…
Seinäkannake (CrCu-putki)	3225824…28
Kattokannake (Fe-putki)	kisko, kierretanko 32300…, 32210…
Läpivienti	32590…
Peiteprikat (näkyvä asennus)	65017.. (kromattu)

Kaikki asennuskulmat ja muut asennustarvikkeet kuuluvat urakkaan

Kaikki kannakkeet kuumasinkittyä terästä, paitsi ryömintätilassa haponkestävää terästä

Useamman putken ryhmät asennetaan teräskiskoihin

Kattokannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (vrt. kierretanko+mutterit)

Kiviaineiseen rakenteeseen asennettavat kannakkeet kiinnitetään kiila-ankkurein.

3.3 Vesi- ja viemärikalusteet

Vesikalusteet

Kaikki hanoja asennettaessa tarvittavat helat ja peiteprikat kuuluvat urakkaan

Hanojen on kuuluttava 1. ääniluokkaan

Hanoilla on oltava pohjoismainen tyyppihyväksyntä

Vesikalusteet varustetaan kalustekohtaisin suluin (kuulasulku)

Suunnitelmissa tyypitettyä hanaa/merkkiä ei saa vaihtaa ilman rakennuttajan lupaa

Saunaosaston ja pesulan huoltohanan yhteydessä toimitetaan letku (10m) siivouskomeroon

Vesikalusteet	Kaikki kalusteet on esitetty kalusteluettelossa (kts. piirustus nro xxxx)

Viemärikalusteet

Kaikkien altaiden kannakkeet kuuluvat allastoimitukseen

Kaikkien altaiden toimitukseen kuuluu pohjaventtiili, lattiaputki ja vesilukko lukuun ottamatta keittiön rst-tasoaltaan vesilukkoa, joka kuuluu allastoimitukseen

WC-istuimen mallista riippuen kaikki yhdyskulmat ja lattiamansetit kuuluvat urakkaan

WC-istuin kiinnitetään alustaan valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaisesti. Ruuvinreiät ja istuimen jalka kitataan tiiviiksi silicon-massalla. Mikäli istuinta ei voi lattiakallistusten vuoksi asentaa suoraan, käytetään asennusalustaa valmistajan ohjeiden mukaisesti.

WC-istuimen yhteydessä käytetään aina matalaa WC-muhvikulmaa

Talopesulan pesukoneille ja lingoille hankitaan ja asennetaan tehdasvalmisteinen yhtenäinen viemäröintiallas, joka johtaa poistovedet lattiakaivoon

Siivouskomeroiden vesilukkona käytetään kemikaalin laimennusominaisuudella varustettua sakanerotinta.

Viemärikalusteet	Kaikki kalusteet on esitetty kalusteluettelossa (kts. piirustus nro xxxx)

Varusteet	Malli/tuote nro/LVI nro
Pullovesilukko	6502501 (ei pyykinpesukoneen poistoyhdettä)
Pullovesilukko	6502831 ( pyykinpesukoneen poistoyhde)
Vesilukko (rst-altaat tms.)	658235…
Sakanerotin/kemikaalin laimentaja (siivouskomerot)	B681 / KKVJ Oy
WC-mansetti	5688304
WC-muhvikulma	2470346

Kaikki ilmanvaihtokoneet ja kondensoivat kuivauslaitteet varustetaan kondenssiveden poistolla, joka liitetään viemäriin. Tilakohtaisten iv-koneiden vesilukot ovat kromattuja, konehuoneissa muovisia.

Lattiakaivot

Lattiakaivoina käytetään muovikaivoja (DN 50/75 suunnitelmien mukaan) rst-kansin

Käytettävän vesieristysjärjestelmän on oltava yhteensopiva kaivon vesieristyslaipan kanssa. Ennen kaivojen tilaamista urakoitsijan on varmistettava mitä vedeneristysjärjestelmää rakennusurakoitsija kohteessa käyttää. Tarvittaessa kaivo muutetaan yhteensopivaksi vedeneristysjärjestelmän kanssa ilman eri kustannusta.

Kaikkien vedeneristykseen liittyvien osien on oltava saman valmistajan tyyppihyväksyttyjä tuotteita.

Lattiakaivojen vedeneristyslaipat, kiristysrenkaat ym. varusteet kuuluvat kaivotoimitukseen ilman eri mainintaa.

Muovimattoasennuksen yhteydessä käytetään kiristysrenkaita.

Tiloihin, joissa on laattalattia, käytetään neliökansia.

Talopesulassa käytetään aina DN 100 HFe-kaivoa suunnitelmien mukaan.

Kuivakaivot suunnitelmien mukaan. Lähtö DN40.

Kaivo	Malli/tuote nro/LVI nro
Lattiakaivo (suunnitelmien mukaan)
Kuivakaivo	3315942/3315936 Vieser DN40
Neliökannet (laattalattia)	Rst-kansia vähintään 2,0 mm ainevahvuus
Kannet	Rst-kansia vähintään 2,0 mm ainevahvuus

Käyttövesipatterit

Käyttövesipattereita asennetaan: minne

Käyttövesipatterit varustetaan kertasäätö- ja sulkuventtiilein

Patteri	Malli/tuote nro/LVI nro
Käyttövesipatteri (CuAl)	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo
Käyttövesipatteri (kuivaus)	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo

Muut laitteet

Laite	Malli/tuote nro/LVI nro
Vesiposti	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo
Paloposti	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo
Pikapaloposti	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo

3.4 Viemäriverkostot

Yleistä

Ulkopuolisissa viemäreissä ei saa olla painumia rakennuksen luovutusvaiheessa.

Viemärit

Viemärit	Malli/tuote nro/LVI nro
Sisäpuoliset jätevesiviemärit	Uponor HTP/dB-muoviviemärijärjestelmällä (M) ), ruostumattomasta teräsputkesta (RST) tai haponkestävästä teräsputkesta (HST) suunnitelmien mukaan
Sisäpuoliset sadevesiviemärit	Uponor HTP/dB-muoviviemärijärjestelmällä (M), ruostumattomasta teräsputkesta (RST) tai haponkestävästä teräsputkesta (HST) suunnitelmien mukaan. Tasakatolle asennettavat sadevesiviemärit tehdään muovi- tai kupariputkesta suunnitelmien mukaan
Ulkopuoliset viemärit	Maa-asennus PVC-muoviputkista kumirengastiivistein (viemärin tyyppi määräytyy peitesyvyyden mukaan)

Valurautaviemäreiden liitokset tehdään pantaliitoksin

Pystyviemäreiden suunnanmuutokset liityttäessä pohjaviemäriin tehdään 3x30 kulmakappaleilla

Pystyviemäreiden pohjakulmat ja sivuttaissiirrot kerroksissa valetaan betoniin (l=1000 mm, paksuus putken ympärillä 100 mm)

Viemäreiden asennuksessa ja äänieristyksessä noudatetaan Uponor- Kiinteistöviemärointikäsikirjaa 2015

Viemärit eristetään työselostuksen luvun 6: Eristys ja suunnitelmien mukaan

Tuloilmakammiot varustetaan sulamisvesikaivoin ja viemärein

Tilakohtaisten iv-koneiden poistoviemärit tehdään kromatusta kupariputkesta. Konehuoneeseen asennettujen iv-koneiden viemärit tehdään muoviputkesta. Mikäli iv-koneessa ei ole sisäänrakennettua vesilukkoa, näkyvälle osalle tehdään vesilukko (h=50mm tilakohtaisissa ja h=200 mm keskitetyissä koneissa).

Suunnitelmiin merkityt osuudet varustetaan sähkösulatuksella.

Putkistovarusteet

Pystyviemäreiden alapäät varustetaan puhdistusyhteillä.

Tuuletusviemäreiden yläpäät vesikatolla varustetaan jäätymisuojalla.

Kaikki asennustyössä tarvittavat ja suunnitelmissa esitetyt putkistotarvikkeet kuuluvat urakkaan ilman eri mainintaa.

Laite	Malli/tuote nro/LVI nro
Puhdistusyhde	2470184/86, dB 2405914/918
Jäätymissuoja	2368011

Kannakkeet

Kannake	Malli/tuote nro/LVI nro
Ryömintätilakannake	Kiila-ankkuri, , kierretanko 10, 3231422…34
Kattokannake	Kiila-ankkuri/kisko, kierretanko 10, 3231210…18
Seinäkannake	Seinätuki 3231230/konsolikannaketuella 3231122…24, viemäripidin 3231210…18

Ontelolaattojen onteloihin asennettavat viemärit kannakoidaan ennen jälkivalua

Reikänauhakannakointia ei hyväksytä

Kannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (vrt. kierretanko+mutterit)

Kaikki kannakkeet kuumasinkittyä terästä, paitsi ryömintätilassa haponkestävää terästä.

Kaivot

Kaivo	Malli/tuote nro/LVI nro
Kattokaivot	Cu- tai RST-kaivo sähkölämmityksellä
Terassikaivot	HFe-kaivo sähkölämmityksellä, putkikoko DN100
Jätevesien tarkastuskaivot	Kaivot on esitetty kaivopiirustuksessa
Pintavesikaivot	Kaivot varustetaan lietepesällä, hiekkasihdillä ja jäätymissuojalla. Kaivot on esitetty kaivopiirustuksessa
Sadevesien tarkastuskaivot	Kaivot on esitetty kaivopiirustuksessa

Kaivojen kansistot raskaan liikenteen väylillä 40 tn ja muualla 25 tn

Suunnitelmiin merkityt tarkastuskaivot ja pintavesikaivot varustetaan sähkösulatuksella.

Erikoiskaivot ja pumppaamot

Kaivojen kansistot raskaan liikenteen väylillä 40 tn ja muualla 25 tn

Pumppaamojen ohjauskeskukset sisältyvät toimitukseen, hälytykset liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään

Erikoiskaivo/pumppaamo	Malli/tuote nro/LVI nro
Jätevesipumppaamo
Sadevesipumppaamo
Perusvesipumppaamo
Öljynerotuskaivo
Hiekanerotuskaivo
Rasvanerotuskaivo

Hulevesien viivytys- ja imeytysjärjestelmät

LVI-urakkaan sisältyvät järjestelmän osat

Järjestelmän osa	Malli/tuote nro/LVI nro
Viivytyskasetit
Viivytyskaivot
Imeytyssäiliöt

4 Ilmanvaihtojärjestelmät

4.0 Yleistä

Lyhyt kuvaus järjestelmästä, esim. keskitetty vai hajautettu.

Peruskorjauskohteissa tässä kohdassa kerrotaan nykyisestä järjestelmästä ja kuvataan urakan sisältö pääpiirteissään ilmanvaihtojärjestelmien osalta.

4.1 Ilmanvaihtojärjestelmät

Asunnot

Ilmanvaihto järjestetään koneellisella keskitetyllä poistoilmanvaihtojärjestelmällä

Korvausilma johdetaan asuntoihin ikkunoihin asennettujen karmiventtiileiden kautta

Puhaltimia ohjataan VAK:sta aikaohjelman tai ulkolämpötilan mukaan

Keskitetty tulo-/poistoilmanvaihtojärjestelmä lämmön talteenotolla varustettuna

Ilmanvaihtoa ohjataan keskitetyllä ohjaus- ja säätöjärjestelmällä tiloihin ja/tai kanaviin sijoitettavien olosuhde- ym. antureiden mittaustulosten perusteella. Koneita on mahdollista ohjata myös ulkolämpötilan ja aikaohjelman mukaan.

Asukkaalla on mahdollisuus tehostaa ilmanvaihtoa huoneistokohtaisesti.

TAI

Asuntojen ilmanvaihto järjestetään omalla huoneistokohtaisella koteloidulla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmön talteenottojärjestelmällä.

Koneita ohjataan huoneistojen liesikuvusta, hälytykset liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään.

Yleiset tilat (porrashuoneet, käytävät, varastot, ryömintätilat, hissikuilut)

Ilmanvaihto järjestetään erillisin huippuimurein suunnitelmien mukaan

Korvausilma johdetaan tiloihin suunnitelmien mukaisten korvausilma-aukkojen kautta

Yhteistilojen puhaltimia ohjataan VAK:sta aikaohjelman tai ulkoilman lämpötilan mukaan

Porrashuoneiden ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenottojärjestelmällä

Hissikuilujen ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenottojärjestelmällä TAI

Hissikuilujen ilmanvaihto on yhdistetty porrashuoneiden ilmanvaihtoon

Varastojen ilmanvaihto järjestetään omalla tiloja palvelevalla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenottojärjestelmällä TAI

Varastojen ilmanvaihto on kytketty asuntojen keskistettyyn ilmanvaihtokoneeseen

Alapohjan ilmanvaihto on järjestetty erillisin lämpötilan ja kosteuden mukaan ohjatuin poistopuhaltimin.

Alapohjan korvausilma-aukot ja kanavoinnit on esitetty ilmanvaihtosuunnitelmissa

Talopesula

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla huippuimurilla

Korvausilma johdetaan tiloihin suunnitelmien mukaisten korvausilma-aukkojen kautta

Huippuimuria ohjataan VAK:sta aikaohjelman mukaan sekä tilassa olevalla erillisellä ajastinkytkimellä

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenottojärjestelmällä. Kone liitetään keskitettyyn ohjausjärjestelmään.

Jos talopesulassa käytetään hormiliitännällä varustettuja kuivausrumpuja, johdetaan kuivausrummun poistoilma vesikatolle. Kuivausrummun poistopuhallin käy kuivausrummun mukaan. Kuivausrummun ulospuhallus- ja raitisilmakanavat liitetään rummun läheisyyteen asennettavaan LTO-yksikköön.

Talosauna

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenottojärjestelmällä. Kone liitetään keskitettyyn ohjausjärjestelmään.

Kerhotila

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla huippuimurilla

Korvausilma johdetaan tiloihin suunnitelmien mukaisten korvausilma-aukkojen kautta

Huippuimuria ohjataan VAK:sta aikaohjelman mukaan sekä tilassa olevalla erillisellä ajastinkytkimellä

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenottojärjestelmällä. Kone liitetään keskitettyyn ohjausjärjestelmään ja kerhotilaan asennetaan lisäaikakytkin.

Liiketilat

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmön talteenottojärjestelmällä. Kone liitetään keskitettyyn ohjausjärjestelmään ja liiketilaan asennetaan lisäaikakytkin.

4.2 Ilmanvaihtokoneet

Asuntojen keskitetyt ilmanvaihtokoneet valitaan siten, että ilmavirtoja voidaan tehostaa vähintään 30% suunnitelluista käyttöajan ilmavirroista (huomioiden YM:n ilmanvaihto-oppaan samanaikaisuuskerroin)

Huoneistokohtaiset koneet valitaan siten, että ilmavirtoja voidaan tehostaa vähintään 30% ja pienentä enintään 60% suunnitelluista käyttöajan ilmavirroista

Koneellisen tulo- ja poistoilmajärjestelmän ominaissähköteho saa olla enintään 1,9 kW/m3/s.

Koneellisen poistoilmajärjestelmän ominaissähköteho saa olla enintään 0,9 kW/m3/s

Ominaissähkötehon (SFP-luku) mittaus ja laskenta (pöytäkirja) sisältyy urakkaan

Sähkömoottorien tulee olla hyötysuhdetasolla IE2 (EU N:o 640/2009).

Puhaltimien siipien välin tulee olla väljä, min. 20 mm.

Lämmön talteenottolaitteiden hyötysuhteen todentaminen mittauksin sekä kesä (+5°C) että talvi (-5°C) olosuhteissa sisältyy urakkaan. Mittaus toteutetaan rakennusautomaatiolla.

Huippuimurit

Ilmamäärät ja painetasot on esitetty suunnitelmissa

Kokoojakammio/kattoläpivienti	Ulkopuoli sinkitty teräslevy Eristys 75 mm EI 60 mineraalivilla Sisäpuoli sinkitty reikälevy Reikälevyn ja villan väliin asennetaan muovikalvo Kattoläpiviennin ja puhaltimen väliin asennetaan tärinänvaimentimet mallia Lining
Siipipyörä	Dynaamisesti tasapainotettu
Puhallin	Ylöspäin puhaltava Salpakiinnitys ja tuulilukitus salpa Turvakytkin
Moottori	Kaksikierroslukuinen 400V, 50Hz Suojausluokka IP54 Moottorilta otetaan lämpörelehälytys
Taajuusmuuttaja	kts. 5. Rakennusautomaatio / Toimilaitteet
Kuormituksen vartija	kts. kojeluettelo
Ohjaus	VAK, kts. Kojeluettelo

Yhteiskanavapuhaltimet

Ilmamäärät ja painetasot on esitetty piirustuksissa

Puhallinkammio	Ulkopuoli sinkitty teräslevy Eristys 60 mm EI 30 mineraalivilla Sisäpuoli sinkitty reikälevy Reikälevyn ja villan väliin asennetaan muovikalvo Huoltoluukut salpakiinnityksellä Kannakkeisiin asennetaan tärinänvaimentimet mallia Lining
Puhallin	Suorakäyttöinen Turvakytkin (ulkopuolinen) Asennetaan kiskolle (huom! laitteen vaihtaminen ja huoltaminen)
Moottori	Kaksikierroslukuinen 400V, 50Hz Suojausluokka IP64
Taajuusmuuttaja	kts. 5. Rakennusautomaatio / Toimilaitteet
Kuormituksen vartija	kts. kojeluettelo
Ohjaus	VAK, kts. kojeluettelo

Moottorit ja puhaltimet on varustettava siten, että ilmamääriä on mahdollista kasvattaa 20%

Huoltoluukut tehdään siten, että puhaltimen ja moottorin huoltaminen on todennetusti mahdollista

Koteloidut kojeet (tila- / huoneistokohtainen ilmanvaihtojärjestelmä)

Ilmamäärät ja painetasot on esitetty suunnitelmissa

Kotelo	Kotelon on oltava tiivis kauttaaltaan (sisältä ja ulkoa) valkoiseksi maalattu Suojausluokka IP 34 Pohjan on oltava vesitiivis Kattoasennus tehdään laitetoimittajan asennuslevyllä Kiinnitetään rakenteisiin laitetoimittajan tärinän vaimentimilla Kondenssivesien poistoputki ja min. 50mm vesilukko (laitetoimituksessa) Kansi lukittavissa Kotelot kiinnitetään niin, että kannakkeisiin asennetaan tärinänvaimentimet mallia Lining 4WL, 4/30
Puhaltimet	Pistotulppaliitäntä Huoltoa varten irrotettavissa (siipimutterit)
Suodattimet	Tulosuodatin F7 / ePM1 55% Poistosuodatin M5
Lämmöntalteenottokenno	Pyörivä regeneratiivinen lämmönsiirrin Kenno varustetaan erillisellä jäätymissuojatermostaatilla Vuosihyötysuhde min 70%
Jälkilämmityspatteri	Vesilämmityspatteri Termostaatti, jonka irtoanturi asennetaan tulokanavaan
Huoltokytkin	Huoltokytkin kojeen sisällä plus pistotulppaliitäntä
Ohjaus	kts. kojeluettelo

DDC-järjestelmään liitettävien kojeiden ohjauskeskusten on oltava kiinteistön valvontajärjestelmään yhteensopiva

Erilliset tulo/poistoilmakoneet (keskitetty ilmanvaihtojärjestelmä)

Tekniset tiedot ja varusteet on esitetty suunnitelmissa (kojeluettelo ja säätö/virtauskaaviot)

Kotelo	Koje asennetaan yhtenäisen sinkityn palkkialustan (min h=200 mm) päälle ja varustetaan sekä säätöjaloilla että tärinänvaimentimilla mallia Lining Kondenssivesien poistoputki ja min. 50mm vesilukko ”pallo” (laitetoimituksessa) Kojeiden huoltoluukut varustetaan metallisilla tukevarakenteisilla saranoilla sekä kiinnityssalvoilla ja tarkastusikkunoilla. Kammioihin valaisimet.
Pellit	Tiiviisti sulkeutuvia lämpöeristettyjä monisälepeltejä varustettuna säätö- ja lukituslaittein Kehysrakenne on sinkittyä terästä, tiiveysluokka T4 Säätö- ja sulkupellit on varustettava selvillä auki-/kiinniasentoa osoittavilla kilvillä ja akselitapit lisäksi pellin asentoa osoittavilla hahloilla Otsapintanopeus saa olla korkeintaan 3,0 m/s Toimitetaan toimilaitteen kiinnitysalustalla ja vivustolla.
Puhaltimet	Keskipakoispuhaltimia taaksepäin kaartuvin siivin sijoitettuna äänivaimennettuun koteloon Sähkömoottori täysin suljettu oikosulkumoottori, jännite 400/230 V Varustetaan joustavin liittimin Puhaltimien tulee olla dynaamisesti tasapainotettuja Huoltoa varten irrotettavissa
Suodattimet	Tulosuodatin F7 / ePM1 55% Poistosuodatin M5 Puhtaan suodattimen painehäviö max 60 Pa Pölynvarauskyky vähintään 1000 g/m² vastuksella 120 Pa Koneille toimitetaan täysi sarja varasuodatin-kennoja (suodattimet + kehykset) Otsapintanopeus korkeintaan 3,0 m/s Paine-eromittarit tyyppiä Kytölä DPA. Varanestettä toimitetaan vähintään kahden mittarin täyttöä vastaava määrä. Kunkin paine-eromittarin viereen asennetaan kilpi, johon on merkitty puhtaan ja likaisen suodattimen paine-erot yksikkönä Pa.
Lämmöntalteenottokenno	Levylämmönsiirrin Varustetaan kesäkäyttöpellillä Varustetaan jäätymissuojalla (lohkosulatus) Lamelliväli 4,0 mm Varustetaan korroosionkestävällä kondenssivesialtaalla ja vesilukolla 28 mm:n poistoyhteineen putkiurakkaan kuuluvaa poistoputkea varten Kondensoituva vesi valuu myötävirtaa alaspäin Vuosihyötysuhde min 65%
Jälkilämmityspatteri	Patterit kupariputkea alumiinilamellein Lamelliväli min 2,5 mm Rakennepaine 1,0 MPa Nestepuolen painehäviö saa olla max 10 kPa.
Huoltokytkin	Huoltokytkin kojeen sisällä
Ohjaus	VAK, kts. kojeluettelo

Kierrätysilmakoneet

Tekniset tiedot ja varusteet on esitetty suunnitelmissa (kojeluettelo ja säätö/virtauskaaviot)

4.3 Kanavistot

Kanavat

Käytettävien kanavien on täytettävä kaikki YM:n asetuksessa sisäilmastosta ja ilmanvaihdosta esitetyt vaatimukset

Kanavamitoituksen on noudatettava standardia SFS 3541.

Kanavat ja kanavaosat liitetään toisiinsa tiiviisti SFS 4699 standardin mukaan.

Kanavaosina käytetään tehdasvalmisteisia tyyppihyväksyttyjä osia, haarat kanavistoon tehdään T-kappaleilla.

Kanavien on oltava öljyttömiä, valmiiksi pestyjä kanavia, jotka toimitetaan työmaalle tulpattuina.

Ilmanvaihtokanavien varusteineen tulee olla puhtausluokiteltuja.

Kaikki asennustyössä tarvittavat ja suunnitelmissa esitetyt kanavat ja niihin liittyvät osat kuuluvat urakkaan.

Kanava	Malli/tuote nro/LVI nro
Pyöreät kanavat	Ekoduct/Fläkt Woods, SRT-d/Lindab, NORDuct/ ETS Nord, Aillos
Suorakaidekanavat	NordRECT/ETS Nord
Valmiiksi eristetyt kanavat
Erikoiskanavat
Soikiokanavat

Kanavat liitetään toisiinsa tehdasvalmisteisilla kumirengasliitoksella ja liitokset lukitaan niittaamalla.

Suorakaidekanavat liitetään toisiinsa listaliitoksella ja ne lukitaan ruuvilla (6mm) kulmat varustetaan kulmasuojilla.

Kannakkeet

Kannake	Malli/tuote nro/LVI nro
Kattokannake	Kiila-ankkuri/kisko, kierretanko 10, 3231210…18, … 125 8353410/12 ja 160… 8353014….
Seinäkannake	Seinätuki 3231230/konsolikannaketuella 3231122…24, ilmastointisanka 83534…

Kaikki kannakkeet sinkittyä terästä

Kannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (vrt. kierretanko+mutterit)

Kannakkeiden maksimi asennusväli 2,0 m

Reikänauhakannakointia ei hyväksytä

Kanavavarusteet

Kaikki kanavavarusteet on oltava tehdasvalmisteisia ja niistä on toimitettava tekniset tiedot suunnittelijan tarkastettavaksi.

Varuste	Malli/tuote nro/LVI nro
Äänenvaimentimet	BDER/Fläkt Woods, AirSpiralo, Lindab
Puhdistusluukut	Lindab
Palopellit	ETPR/Fläkt Woods (huom sulake min. 70…74C)
Säätöpellit	Iris/Fläkt Woods
Pantaliitos	SVK/Lindab

Kanavavarusteiden on puhtaudeltaan, tiiviydeltään ja kestävyydeltään täytettävä samat vaatimukset kuten kanaviston, johon ne liittyvät

Kanavavarusteiden tulee olla puhtausluokiteltuja.

Pääte-elimet

Pääte-elinten tulee olla tyyppihyväksyttyjä.

Savunrajoittimina käytettävien pääte-elinten tulee täyttää niille asetetut virtaustekniset ja palonkestovaatimukset

Pääte-elimistä tulee olla julkaistut toiminta- ja säätökäyrästöt sekä mittausohjeet

Pääte-elin	Malli/tuote nro/LVI nro
Poistoilmaventtiilit	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Tuloilmaventtiilit	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Siirtoilmaelimet	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Ulkosäleiköt	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Ulospuhalluskatokset	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Ulkoilmaventtiilit	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat

Pääte-elimet kiinnitetään kiinnityskehyksen avulla kanavistoon

Tarvittaessa venttiileihin asennetaan korotusrengas

Huoneistokohtaisen iv-kojeen yhteydessä ulkosäleikköä ei varusteta hyttysverkolla

Ulkosäleikköjen muoto ja väri arkkitehdin ohjeiden mukaan

Liesikuvut

Liesikupu	Malli/tuote nro/LVI nro
Liesikuvut poistoventtiilillä
Liesikuvut, tehostusmahdollisuus	Swegon CASA KTLAV/S, Iloxair B7/B7E
Liesikuvut säätimellä	järjestelmän mukaan
Liesikuvut liesi- ja kosteusvahdilla (ER-kohteet)	Swegon CASA KTLAV/S+Safera

Liesikupu varustetaan konepestävällä metalliverkkorasvasuodattimella, sähkövalolla, äänenvaimentimella ja palonrajoitinventtiilillä.

ER-kohteissa (palvelutalot, ryhmäkodit yms.) liesikuvut ovat kosteus- ja liesivahtitoiminnolla varustettuja

Osien tulee olla helposti pestävissä tai vaihdettavissa.

Liesikuvun tulee olla ns. höyrykupu, tasomallisia kupuja ei käytetä.

Kattoläpiviennit

Teräsrunko

Ulkopuolella sinkitty teräslevy

Eristys 75 mm EI 60 mineraalivilla

Sisäpuoli sinkitty reikälevy

Reikälevyn ja villan väliin asennetaan muovikalvo

Kattoläpivienti varustetaan sadesuojalla (sadekatos / puhallinosa)

Kattoläpiviennin ja puhaltimen väliin asennetaan tärinänvaimentimet mallia Lining

Väestönsuojalaitteet

Kaikki kriisiaikaisten VSS-laitteiden (laitteet ja kanavat) hankinta ja asennus kuuluu rakennusurakkaan.

Ilmanvaihtourakkaan sisältyy väestönsuojan rauhanajan ilmanvaihtolaitteiden hankinta ja asennus suunnitelmien mukaan.

5 Rakennusautomaatio

5.0 Yleistä

Hekan kohteissa järjestelmätoimittaja valitaan seuraavista kolmesta toimittajasta: Schneider, Siemens, Trend, Fidelix, Ouman.

Toteutustapa A Kohdetta ei liitetä aluevalvontaan tai aluevalvonnalla ei ole varsinaista valvomo-PC:tä.

Kiinteistön säätö-, ohjaus- ja valvontatoimintoja ohjataan Internet-pohjaisen rakennusautomaatiojärjestelmän alakeskuksen avulla.

Alakeskukset liitetään Internettiin kiinteän laajakaistaverkon (TCP/IP) välityksellä. Tarvittavat protokollamuuntimet, GSM- ja IP-modeemi ja palomuuri sisältyvät urakkaan.

Etäkäyttö tehdään suoraan selaimella (Internet Explorer) ilman laitevalmistajakohtaisia ohjelmistoja eli etäkäyttö ei saa edellyttää laitevalmistajan ohjelmistojen asentamista etäkäyttöpäätteeseen. Etäkäytössä ollaan suoraan yhteydessä alakeskukseen, jossa tulee sijaita paikallinen web-palvelinohjelmisto, pistetietokanta ja web-yhteensopivat kuva- ym. tiedostot.

Selaimella tulee voida tehdä mm. seuraavat asiat:

nähdä dynaamiset graafiset LVIS-prosessikaaviot, joissa on havainnollisesti esitetty käytön kannalta olennaiset pisteet

nähdä kaaviokohtaiset toimintaselostukset

ohjata toimilaitteita ja ohjauspisteitä

muuttaa säädön asetusarvoja, säädön parametrejä ja aikaohjelmia

muuttaa käyttöoikeuksia ja lisätä käyttäjiä

kuitata hälytyksiä; alakeskukseen tulee voida määritellä mitkä hälytykset voidaan kuitata vain paikallisesti

tarkastella hälytyshistoriaa: listata aktiiviset hälytykset, kuitatut hälytykset, kuittaamattomat hälytykset, eteenpäin siirretyt hälytystiedot

tarkastella historiatietoja

ohjelmoida ja muuttaa pistekohtaisia parametrejä kuten viiveitä.

Myös ohjelmistopäivitykset tulee olla mahdollista suorittaa etäyhteydellä.

Alakeskukset varustetaan paikallisella selainpohjaisella graafisella käyttöpäätteellä, josta tulee voida tehdä samat käyttötoimenpiteet kuin etäkäytöllä.

Alakeskuksen käyttöpäätteeltä tulee voida olla selaimella yhteydessä myös kohteesta ulospäin, siinä tapauksessa, että kohde on liitetty laajakaistayhteydellä internettiin. Käyttötarkoituksena on esim. Internet-pohjaisen huoltokirjan käyttö.

Järjestelmään sisältyy GSM-modeemi antenneineen. Kaikki alakeskukset lähettävät tällä modeemilla hälytyksiään tekstiviestinä käyttäjän GSM-puhelimeen. Automatiikkaurakoitsija vastaa laitteiden sijoittelusta kuuluvuuden kannalta parhaaseen paikkaan.

Käyttäjän hankinnat:

GSM-modeemia varten tarvitaan GSM-liittymä, jonka hankkii käyttäjä. Liittymä on urakoitsijan käytettävissä toimintakokeitten aikana.

Lisäksi käyttäjä, mikäli haluaa etäkäyttää järjestelmää julkisen internet-verkon yli, hankkii operaattoriltaan julkisen internetin kiinteän IP-osoitteen laajakaistayhteyden ADSL-muuntimineen yhteyden lisäpalveluina virustorjunnan ja palomuuritoiminnon.

tai Toteutustapa B Kohde liitetään aluevalvontaan.

Kiinteistön säätö-, ohjaus- ja valvontatoimintoja ohjataan DDC-pohjaisen rakennusautomaatiojärjestelmän alakeskusten avulla.

Heka-XXXXX Oy:n nykyinen aluevalvontajärjestelmä on XXXXX toimittama. Valvomo-ohjelmisto on mallia XXXX ja alakeskukset ovat mallia XXXXX. Uudet alakeskukset, mallia XXXXX, liitetään Heka-XXXX Oy:n nykyiseen aluevalvontajärjestelmään kiinteän laajakaistaverkon (TCP/IP) välityksellä. Kaikki yhteyden vaatimat laitteet, työt ja ohjelmistot sekä alakeskuksessa että valvomossa sisältyvät urakkaan. Urakkaan kuuluu myös nykyiseen valvomografiikkaan tehtävät lisäykset kohteen osalta. Urakkaan sisältyvää koko pistetietokantaa tulee voida operoida nykyisellä valvomo-ohjelmistolla täysin yhdenmukaisesti Heka-XXXXX Oy:n muiden kohteiden kanssa.

Kohteen liittäminen aluevalvontajärjestelmän valvomo-ohjelmistoon:

Valvomon grafiikan aluekuvaan lisätään (AU) ohjelmallinen painike joka avaa yhteyden kohteen web-sivulle.

IO-pisteiden liittäminen valvomo-ohjelmistoon tulee laatia aluevalvonnan aiempaa käytäntöä noudattaen.

IO-pisteiden koodauksen tulee noudattaa aluevalvonnassa noudatettua pistetunnusjärjestelmää kaikilta osin.

Eteneminen valvomografiikassa tulee laatia aluevalvonnan aiempaa käytäntöä noudattaen.

Valvomografiikan aluekuviin tulee tehdä tarvittavat lisäykset.

Raporttiseurannat tulee laatia aluevalvonnan aiempaa käytäntöä noudattaen.

Käyttäjän hankinnat :

julkisen internetin kiinteä IP-osoite yhdelle alakeskukselle

laajakaistayhteys ADSL-muuntimineen

aiempaan käytäntöön perustuvat mahdolliset internet-yhteyden lisäpalvelut.

5.1 Taloautomaatiojärjestelmät

Rakennusautomaatiojärjestelmän laitemerkki on hyväksytettävä tilaajalla ennakkoon.

Seuraavissa työselostuksen osissa on määritelty automatiikkaurakkaan liittyviä toimenpiteitä.
Asennustyön vaatimukset; katso luku 7.5 Laitteiden merkintä; katso luku 7.6 Käyttöönotto; katso luku 9.1 Tarkastukset; katso luku 9.2 Huoltokirja; katso luku 9.3 Luovutusmateriaali; katso luku 9.4 Käyttökoulutus; katso luku 9.5
Seuraavissa suunnitelma-asiakirjoissa on määritelty ja esitetty automatiikkaurakkaan liittyviä asioita
Pohjapiirustukset (VAK:n ja teknisten tilojen ulkopuolisten anturien sijainti) Järjestelmäkaavio Kojeluettelo Säätö- ja virtauskaaviot Pisteluettelot

Urakkaan sisältyy varmuuskopiot sekä valvomo- että alakeskusohjelmista, jotka toimitetaan tilaajalle.

5.2 Käyttöliittymä

Rakennushankkeen talotekniikan säätö, ohjaus ja valvonta toteutetaan DDC-järjestelmällä. Järjestelmän käyttö tapahtuu paikallisesti DDC-alakeskuksesta (VAK) käsin.

Laitteet

Paikalliskäytön tulee sisältää ainakin seuraavat laitteet

Tuote	Laitetyyppi	Minimitoimintavaatimus
Huoltopääte	Valmistajakohtainen käyttöpääte, selväkielitekstit, min. nelirivinen näyttö tai vaihtoehtoisesti alakeskuskohtainen kiinteästi asennettu käyttöpaneeli	Käsiohjaukset Aikaohjelmien lukeminen ja muuttaminen Asetusarvojen lukeminen ja muuttaminen Mittausarvojen lukeminen Käyntitilatietojen lukeminen Hälytysten lukeminen ja kuittaus Kulutusseurantatietojen lukeminen (edellinen vrk ja kumulatiivinen)

5.3 DDC-alakeskukset

Laitteet

Urakan tulee sisältää kaikki järjestelmäkaaviossa esitetyn tiedonsiirron vaatimat laite- ja ohjelmistolisäykset.

Kaikki rakennusten väliset tiedonsiirtoyhteydet , niin kaapeli- kuin radioyhteydet, tulee suojata ukkospurkauksilta ja suurilta ylijännitteiltä.

Alakeskuksen tulee sisältää ainakin prosessoriyksikkö, virtalähde ja akustoyksikkö, viestinsiirron sovituselektroniikan yksikkö ja liitäntälaitteet.

Alakeskuksen tulee olla täysin itsenäinen kaikkien säätö, valvonta ja aikaohjaustoimintojen osalta.

Alakeskusten kotelointi on ryhmäkeskuksen koteloinnin sisään rakennettuna
vähintään IP20 ja IV-konehuoneissa tai lämmönjakohuoneissa vähintään IP43.

Koteloiden ovien on oltava saranoituja ja irrotettavalla avaimella lukittavia.

Koteloiden oviin tehdään taskut piirustuskansioita varten.

Liityntäyksiköiden on oltava pistoyksikkörakenteisia monipistekortteja.

Liityntäyksiköissä on oltava kaikki pistetaulukoiden edellyttämiin hälytys, indikointi, mittaus ja ohjaustoimintoihin tarvittavat yksiköt, releet, muuntimet yms. siten, ettei ulkoisia apulaitteita tarvita.

Järjestelmässä on oltava valmius kaikilta osiltaan, mikäli suunnitelma-asiakirjoissa ei ole vaadittu suurempaa laajennusvaraa, vähintään 50 % laajennukseen ilman että moduuleja tai ohjelmia tarvitsee lisätä muuten kuin lisäyksen aiheuttaman sovelluksen osalta. Kussakin alakeskukseen kootussa moduulikokonaisuudessa tulee olla valmiina varapisteitä 10 % ao. kotelossa käytetystä pistetyyppimäärästä, kuitenkin vähintään 1kpl kutakin käytettyä tyyppiä. Lisäykset ja laajennukset eivät saa aiheuttaa pitempiaikaisia katkoksia kiinteistön järjestelmän toiminnassa.

Tuote	Tyyppi	Minimitoimintavaatimus
Keskusyksikkö	Mikroprosessori- pohjainen, vapaasti ohjelmoitava.	P-, PI- ja PIDsäätö. Kompensointisäädöt ja caskadisäädöt. Minimi- ja maksimirajoitustoiminnot. Lepovälyksen muodostus asetusarvon siirto, "kuollut alue" säätöportaiden välillä. Mittausten keskiarvot ja min/maxvalinnat. Aritmeettiset funktiot. Aikafunktiot, viiveet.
Akusto	72 h reaaliaikakellolle ja häviävälle muistille, sis. kumulatiiviset mittaukset
Digitaaliset tulot	Hälytykset, käyntitilatiedot	Sekä sulkeutuvalta että avautuvalta koskettimelta.
Digitaaliset lähdöt	Ohjaukset	Potentiaalivapaa relelähtö 230 V/50 Hz/2 A
Analogiset tulot	Mittaukset	Omien antureiden lisäksi 4..20 mA tai 0.. 10 V
Analogiset lähdöt	Säädöt	Suhteellinen DCviesti 0..10 V Oikosulkusuojattu
Pulssitulot	Kokonaismäärä- mittaukset	< 20 ms pulssin kesto 20 pulssia sekunnissa
Modemi	GSM-modemi/IP-modemi/Radiomodemi

Vähintään ryhmä, ohjaus ja lukitusjohdoille asennetaan katkaistavat riviliittimet.

Lämpötilamittausten tarkkuus on < +/- 0,6 °C.

Lämpötilasäätöjen tarkkuus on < +/- 1 °C.

Säädöissä ei saa esiintyä jatkuvaa huojuntaa.

Ilmastointijärjestelmien säätöpiirien vakauden ja vasteiden tulee täyttää standardin SFS5768 vaatimukset.

Lämmitys- ja lämminvesijärjestelmien säätöpiirien vakauden ja vasteiden tulee täyttää Energiateollisuus ry:n ”Rakennusten kaukolämmitys, Määräykset ja ohjeet K1/2013” vaatimukset.

Kokonaismäärämittauksista on saatava kumulatiiviset lukemat kyseiseltä ja edelliseltä vuorokaudelta sekä kokonaiskulutuksesta.

5.4 Kenttälaitteet

Ajastimet, mittausanturit ja -lähettimet

Kaikki vesianturit asennetaan suojataskuihin

Lähettimien ulostuloviestit on joko 0…10 V tai 4…20 mA.

Anturien kotelointi on huoneessa vähintään IP30, kanavassa vähintään IP42 sekä putkessa ja ulkona vähintään IP43.

Tuote	Tyyppi	Minimimittaustarkkuus
Lämpötila-anturit	Pt1000, Ni1000 tai termistori	0,6 C
Painelähettimet (neste)	Pietsoresistiivinen anturi	Mittausalueesta 2 % Hystereesi < 0,5 % mittausalueesta
Paine-erolähettimet(ilma)	Terminen virtauselementti tai kalvo	Mittausalueesta 3 Pa Aikavakio < 5 s
Virtauslähettimet (ilma)	Terminen virtauselementti tai kalvo	Mittausalueesta 5 %
Kosteuslähettimet	Kapasitiivinen ohutkalvoanturi	Mittausalueesta 0…90%RH 3 % ja 90…98%RH 5 %
Valomääräanturit	Mittaelementtinä fotodiodi	Mittausalueesta 0 … 1000 lux 3 %
Läsnäolotunnistimet	IR tai mikroaalto	Herkkyys 50 cm liikkeet, Mittauskulma vaakasuuntaan vähintään 180
Tärinänilmaisimet	Pietsokeraaminen anturi	2 m valvonta-alue teräkselle
CO2-lähettimet	Selektiivinen fotoakustinen tai NDIR-anturi	Mittausalueesta 40 ppm + 3% lukemasta Aikavakio < 2 min
Ajastimet	Painikkeellinen digitaalinen tai mekaaninen kytkinajastin	Minimi- ja maksimiaika mukaan lukien vähintään 5 vaihtoehtoa. Jäljellä oleva aika nähtävissä <20 % maksimiajasta tarkkuudella Syöttö 24 Vac

Läsnäolotunnistimissa on aseteltava raja-arvo.

Tärinänilmaisimissa on aseteltava herkkyys.

Keskiarvoanturien (määrätty kaavioissa) on oltava vähintään 2 m pitkiä lanka-antureita.

Toimilaitteet

Säätävien toimimoottoreiden tulee toimia ohjausviestillä 0…10 V.

Toimimoottoreissa on käsiohjauslaitteet, joilla sähköinen ohjaus ohitetaan. Ellei käsiohjauslaite katkaise automaattisesti moottorin käyttöjännitettä, moottorille pitää lisätä kytkin, jolla käyttöjännite voidaan katkaista käsiohjauksen voimassaolon ajaksi.

Toimilaitteen ulkopuolelta on nähtävissä toimilaitteen asento.

Toimilaitteiden tarvitsema DC/ACmuunnin tulee sijaita toimilaitteissa kiinteästi asennettuna.

Kaikkien toimilaitteiden mukana on seurattava suomenkieliset käyttöohjeet sekä taajuudenmuuttajan mukana lisäksi suomenkielinen tekninen käsikirja.

Tuote	Laitetyyppi	Minimitoimintavaatimus
Venttiilimoottori, käyttövesiverkosto	Elektroninen työntöliikkeinen toimimoottori	Ajoaika < 30 s min
Muut venttiilimoottorit	Elektroninen työntöliikkeinen toimimoottori	Ajoaika <2 min
Peltimoottorit	Elektroninen kääntökulmainen toimimoottori	Vääntömomentti 5 Nm / sälepellin m2, kuitenkin vähintään 15 Nm
Moniporrasmuuntajat	1-nopeuskäyttöihin varustettuna kytkimellä ulostulojännitteen valintaa varten, 2-nopeuskäyttöihin kahdella kytkimellä ulostulojännitteiden valintaa varten	Kytkimet 5-asentoisia, asentoja vastaavat ulostulojännitteet välillä 80...230 V
Taajuuden- muuttajat	PWM/VVC tai vähintään PAM	Täytettävä voimassa olevat EMC-määräykset, mm.EN550011 (käyrä 1B). RFI-suodattimet on sisällyttävä toimitukseen sisäänrakennettuina. 100 % maa- ja oikosulkuohjaus. 100 % galvaaninen erotus ohjaus- ja teho-osien välillä. Yliharmoniset jännitteet vaimennettu verkkoon päin. Rajoittamaton päälle- ja poiskytkentöjen määrä. Kiinteä näyttö ja näppäimistö.

Tuloilmakojeiden ulkoilmapeltien toimilaitteet tulee varustaa jousisulkulaitteilla virtakatkojen varalta.

Auki/kiinni-toimisten peltimoottorien nimellisjännite on 230 VAC.

Jatkuvasääteisten peltimoottorien syöttöjännite on 24 V.

Venttiilien toimilaitteiden säätövoima valittava venttiilityypin mukaan.

Taajuudenmuuttajasta on saatava ulos täysi verkkojännite, jotta moottoreita ei ole tarpeen ylimitoittaa.

Taajuudenmuuttajassa kaikkien näyttötoimintojen on oltava selväkielisiä.

Taajuudenmuuttajan on oltava kotelointiluokaltaan sijoituspaikkaa vastaava. IV-konehuoneissa ja vastaavissa teknisissä tiloissa luokka on vähintään IP54, sähkökeskuksissa IP20.

Venttiilit

Kaikkien urakassa toimitettavien venttiileiden on oltava samanmerkkisiä.

Venttiileiden säätökäyrä on logaritminen. Prosessin tulee kokonaisuutena toimia lineaarisesti.

Suljetun venttiilin sallittu vuoto annetulla käyttöpaineella saa olla korkeintaan 0,05 %.

Venttiilin säätösuhde vähintään 1:50

DN 50 ja suuremmat venttiilit laipallisia.

LTO-järjestelmän venttiilit mitoitetaan 30 % vesi-glykoliseokselle.

Glykolijärjestelmän venttiilit aina laipallisia.

Kaukolämpöverkoston moottoriventtiilit:

Energiateollisuus ry:n hyväksymiä.

Rakennepaine PN 16, rakennelämpötila = 150 C.

Pesä valurautaa, sisäosat ruostumatonta terästä.

Sulkupaine vähintään 1 MPa.

Muut moottoriventtiilit:

Rakennepaine PN 10, rakennelämpötila = 120 C.

Sisäosat ruostumatonta terästä tai pronssia.

Sulkupaine vähintään 0,2 MPa.

6 Eristys

6.0 Yleistä

Osastoivien rakenteiden lävistykset tehdään palokatkosuunnitelman mukaan.

Kaikki LVI-laitteet, -putket ja -kanavat eristetään työselostuksen tämän osan mukaisesti siten, että kaikki eristystyössä tarvittavat materiaalit ja tarvikkeet kuuluvat urakkaan ilman eri mainintaa. Tämän lisäksi LVI-piirustuksissa on esitetty erikseen eristettäviä laitteita, putkia ja kanavia, jotka kuuluvat eristysurakkaan.

Eristysurakoitsijan on sovittava putki- ja ilmanvaihtourakoitsijan kanssa eristystyön aikataulu ja eristeiden sekä eristystyön vaatima tilavaraus. (TalotekniikkaRYL 2002, osa G9 Eristys, sekä siinä viitatut standardit LVI-ohjekortit).

Eristystyöhön, -asennukseen sekä -materiaaleihin liittyvät määritelmät ja lyhenteen TalotekniikkaRYL 2002 mukaan.

Lyhenne	Eriste, määrite
Aa	Päällystämätön mineraalivillakouru
Ac	Alumiinipaperilla päällystetty mineraalivillakouru (tehdasvalmisteinen)
Ef	Solukumieriste jonka saumat liimataan yhteen. Eristeen alku- ja loppupäät liimataan putkeen kiinni.
Ba	Alumiinipaperilla päällystetty lamellimatto
Bb	Verkkomatto
Db	Paloeristelevy
K	Höyrysulku
6	PVC-muovilevy (syttymisherkkyysluokka 1, palonleviämisluokka I)
10	Kuumasinkitty teräslevy
MCu	Muovitettu kuparijohto

Määritelmä	Selite
Kytkentäjohto	Palvelee yhtä kalustetta
Jakojohto	Palvelee 2 kalustetta (tässä työselityksessä käsitettä jakojohto ei käytetä)
Runkojohto	Palvelee 3 (2) useampaa kalustetta

6.1 Lämmitys- vesi- ja viemärilaitteiden eristykset

Eristyskohteet, -tyypit ja –paksuudet

Putkiston osa	Eristesarja, paksuus	Tyyppi	Päällyste	Paikka, huomautuksia
Kaukolämpösiirrin laitteineen ja lämmönjakohuoneen kaukolämpöputket	25	Aa	6	Lämmönjakohuone (1) (5)
Lämpöjohdot	23 23	Aa Ac	6 -	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys
Lämminvesijohto: runkojohdot	23 23	Aa Ac	6 -	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys
Lämminvesijohto: kytkentäjohdot	- -	- -	- -	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys (3)
Kylmävesijohto: runkojohdot	21 21	Aa Ac	6K K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys (9)
Kylmävesijohto: kytkentäjohdot	- 9 mm MCu	- Ef MCu	- - Muovi	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys (2) (3) (4) Ei näkyvä eristys (2) (3) (4)
Kylmän- ja lämpimänkäyttöveden kytkentäjohdot alakattorakenteissa	9 mm	Ef	-	Ei näkyvä eristys (2) (3) (4)
Sadevesiviemäri (sisäpuoliset sadevesiviemärit eristetään kauttaaltaan)	22 22	Aa Ac	6K K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys (7)
Jätevesiviemäri	50 mm	Bb	Viemäri hormissa (6) (8) Viemäri kylpyhuoneen katossa (6)
Tuuletusviemärit	22	Aa	-	Ullakkotilassa

Lämmittämättömissä tiloissa (esim. alapohja, kylmä autotalli tms.) kaikkien putkien eristyspaksuus on aina sarja 25.

Höyrysulku, K, kaikki saumat teipataan

Poistumisteillä ei saa käyttää solumuovieristeitä.

Huomautuksia

(1) Lämpimät laipalliset venttiilit ja armatuurit eristetään.

(2) Alakattorakenteeseen asennettavat kytkentäjohdot päällystetään solumuovikourulla (Ef), jonka saumat teipataan.

(3) Seinä- ja lattiarakenteeseen asennetut kytkentäjohdot tehdään muoviputkesta asennusputkessa.

(4) Vesipostien kytkentäjohdot eristetään aina (eristys: 21 Aa 6K).

(5) Tehdasvalmisteisen lämmönjakopaketin putket eristetään muita putkistoja vastaavalla

tavalla.

(6) Raskasmineraalivilla (100 kg/m3)

(7) Sisäpuoliset sadevesiviemärit eristetään kattokaivolta lähtien pohjaviemäriin asti.

(8) Tuuletusviemärit lämpöeristetään kylmässä tilassa (esim. ullakko).

tiiviiksi paloluokitellulla massalla rakenteen kummaltakin puolelta.

(9) Maahan asennettava vesijohto suojataan eristelevyllä.

Putken eristys rakenteiden läpimenokohdissa

Eristetyn putken lävistäessä rakenteen viedään eriste katkaisematta rakenteen läpi ja läpivienti tiivistetään ilmatiiviiksi.

Jos seinien jälkipaikkaus tehdään ennen varsinaista putkieristystyötä, on lävistyskohdat eristettävä erikseen ennakkoon.

Kun putken eristeelle on määrätty höyrytiiveys, on eriste suojattava vastaavasti.

Putken kulkiessa osastoivan seinän tai välipohjan läpi, eristys tehdään palokatkosuunnitelman mukaan.

Eristämättä jätettävät putkiston osat, laitteet ja varusteet

Palopostien haarajohdot ja paloverkosto

Kylmän- ja lämpimänveden näkyviin jäävät kalustejohdot (Huom! kastelupostin kytkentäjohto eristetään aina)

Seinällä näkyvillä olevat pattereiden kytkentäjohdot

Varoventtiilin ulospuhallusjohto

Tyhjennys-, ilmanpoisto- ja painemittareiden kytkentäjohdot sekä paisuntajärjestelmä

Säiliön ja laitteen arvokilpi

Lämmitysjärjestelmän täyttöjohto

Paisunta-astia

Linjasäätö- ja sulkuventtiilit lämpimässä tilassa

Pumput.

6.2 Ilmanvaihtolaitteiden eristys

Eristyskohteet, -tyypit ja –paksuudet

Kanavien lämpöeristyksissä noudatetaan ohjeita LVI-50-10344 ja LVI-50-10345

Paloeristyksissä noudatetaan TalotekniikkaRYL 2002 osaa G9. Paloeristysten tulee täyttää standardin SFS 3976 ja Suomen rakentamismääräyskokoelman E1 paloturvallisuusmääräykset.

Kanaviston osa	Eristesarja, paksuus	Tyyppi	Päällyste	Paikka, huomautuksia
Pyöreä kanava (ei paloeristystä)	-	-	-
Kanttikanava (ei paloeristystä)	-	-	-
Pyöreä kanava (paloeristetty)	paloluokan mukaan	Bb Bb	10 -	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys
Kanttikanava (paloeristetty)	paloluokan mukaan	Db Db	* -	Näkyvä eristys (4) Ei näkyvä eristys
Raitisilmakanava huoneistokohtainen LTO-laite	32/50 mm 20 mm	Ef/Ba Ea	10K K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys
Raitisilmakanava tuloilmakone	100 mm 100 mm	Ba Ba	10K K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys
Korvausilmakanava alapohjassa	50 mm	Bb	-	Ei näkyvä eristys
Kanava ullakkotilassa	LVI 50-10345 taulukko 5	Ba Ba	- -	Näkyvä eristys (1) (2) Ei näkyvä eristys (1) (2)
Kanava tasakaton papukerroksessa	paloluokan mukaan	Ba	-	Ei näkyvä eristys (1) (2) (3)
Jäteilmakanava huoneistokohtainen LTO-laite	20/50 mm 20 mm	Ef/Ba Ef	10K K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys
Poistoilmakanava Tulo/poistoilmakone	20/50 mm 20 mm	Ef/Ba Ef	10K K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys

Kaikki kanavaosat ja –varusteet eristetään kuten kanavisto, johon ne liittyvät

Höyrysulku, K, kaikki saumat teipataan

Huoneistokohtaisen LTO-koneen jäteilmakanava eristetään 19 mm solumuovieristeellä tehdasvalmisteisen betonihormielementin osalta (hankinta ja asennus elementtitoimitus)

Huomautuksia

(1) Palo- ja lämpöeristyksen on yhdessä täytettävä TalotekniikkaRYL 2002 osan G9 mukainen eristepaksuus kuitenkin siten, että eristeiden yhteenlaskettu paksuus on vähintään 100 mm

(2) Mikäli kanavalle ei ole määrätty paloeristettä, kanava lämpöeristetään TalotekniikkaRYL 2002 osan G9 mukaisesti kuitenkin siten, että eristeen paksuus on vähintään 100 mm

(3) Paputilaan asennettava kanavat ym. eristetään villalla ja päälle kiedotaan 2-kertainen rakennusmuovi. Kaikki saumat teipataan.

(4) Huopapinnoitettu levy.

Kanavan eristys rakenteiden läpimenokohdissa

Paloeristetyn kanavan lävistäessä osastoivan seinärakenteen tai välipohjan, eristys tehdään palokatkosuunnitelman mukaan.

Ulkoilmakanava eristetään aina myös seinärakenteen kohdalla (20 mm, Ef)

7 Asennustyö

7.1 Asennustyön yleiset vaatimukset

Asennustyössä on huomioitava kaikki ne ohjeet ja määräykset, jotka on luetteloitu tämän työselostuksen luvussa 1.

LVI-urakoitsijan työnjohtajien ja asentajien ammattitaidon on oltava riittävä. LVI-urakoitsijoiden on toimitettava työmaalle TalotekniikkaRYL 2002-julkaisu, joka on tarkoitettu työmaalla asennustöitä tekevän henkilöstön apuvälineeksi asennustöitä tehtäessä. LVI-urakoitsijoiden on lisäksi toimitettava työmaalle asennustöiden apuvälineeksi ne LVI-ohjekortit, joihin viitataan alla esitetyn listan mukaisissa kohdissa TalotekniikkaRYL 2002:ssa.

Mikäli jokin työ suoritetaan vastoin valvojan määräyksiä, rakentamismääräyskokoelmissa, tyyppihyväksyntäpäätöksissä, TalotekniikkaRYL:ssä tai TalotekniikkaRYL:ssä viitatuissa LVI-ohjekorteissa esitettyjä asennusohjeita tai työssä käytetään tarkoitukseen soveltumattomia rakennusaineita, on rakennuttajalla oikeus urakoitsijan kustannuksella teettää työ uudestaan, ellei urakoitsija itse korjaa huomautuksen saatuaan tehtyjä virheitä. Myös epäsiisti ja huolimaton asennustyö voidaan määrätä purettavaksi ja tehtäväksi uudestaan hyvien asennustapojen mukaisesti.

Ennen vastaanottotarkastusta urakoitsijan on jälkipuhdistettava pölynimurilla kojeensa ja laitteensa sisältä.

Työselostuksen perustana on TalotekniikkaRYL 2002 ja tässä työselityksen osassa viitataan TalotekniikkaRYL:iin ja täsmennetään sen ohjeita, määräyksiä ja malleja.

Asennustyössä noudatetaan ensisijaisesti piirustuksissa esitettyjä asennusdetaljeja. ATT:n tyyppidetaljeissa on ohjeistettu esim. viemäriputkien kannakointia.

7.2 Lämmitys (TalotekniikkaRYL 2002; G1 Lämmitysjärjestelmät)

Lämmönsiirrin, lämmönjakohuone

Energiateollisuus ry, K1-julkaisu

TalotekniikkaRYL 2002; G1100.00 (s. 64); G1100.06 Asennustyö

TalotekniikkaRYL 2002; G1112 Lämmönsiirtimet (s.67 ); G1112.06 Asennus

TalotekniikkaRYL 2002; G1250 (s.87-88 ; Paisunta- ja varolaitteet

Paineastiamääräykset ja -asetukset

Asennusraja on energialaitoksen toimittaman mittauskeskuksen liittimet.

Pumput

TalotekniikkaRYL2002; G1220 (s.82-83 ); Pumput

Putkisto

TalotekniikkaRYL2002; G1210 (s.81-82 ); Putkitustavat

Putkien liittäminen

TalotekniikkaRYL2002; G121106.10 (s. 82); Liittäminen )

DN 10 ja 15 teräsputkiliitokset tehdään reunavahvisteisilla kierreosilla.

Erikoisputkien osalta noudatetaan valmistajien ohjeita.

Putkien asennus

TalotekniikkaRYL2002; G1211.06.00 (s.82); Asennuksen perusvaatimukset

Alakattorakenteet ja hormit; urakoitsijoiden on sovittava putkien, kanavien ja kaapeleiden asennusjärjestys ennen asennustöihin ryhtymistä. Se urakoitsija, joka laiminlyö velvoitteen asennusjärjestyksestä sopimisesta, purkaa omat asentamansa laitteet, jotta muut urakoitsijat saavat mahdutettua omat laitteensa niille varattuun tilaan.

Urakoitsijoiden on huomioitava eristysten ja alakattorakenteiden vaatimat tilantarpeet asennuksia tehtäessä.

Paineelliset putket (mm. vesi- ja lämpöjohdot) on asennettava siten, että mahdollinen vuoto tulee näkyviin (varustetaan vuodonilmaisimin). Putkien ja laitteiden tulee olla helposti tarkastettavissa ja korjattavissa.

Putkien ja kanavien risteyskohdassa tarvittavat suunnanmuutokset kuuluvat urakkaan.

Putkien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Kannakointi

TalotekniikkaRYL2002; G1211.06.14 (s.82); Kiinnitys ja kannakointi

LVI 12-10370; Putkistojen ja kanavien kannakointi

Putkien kannakointia vannekannakkeilla (reikänauha) ei hyväksytä.

Kannakkeen ja putken välissä käytetään aina suojakumia.

Asuntojen ulkoseinille asennettavien lämpöjohtojen seinäkannakkeissa ei käytetä suojakumia

Kannakoinnissa noudatetaan lisäksi palokatkosuunnitelmia.

Läpiviennit

TalotekniikkaRYL2002; G1211.06.15 (s.82); Läpiviennit

Läpivienneissä käytetään tehdasvalmiita läpivientikappaleita, joiden asennuksessa ja tiivistyksessä noudatetaan valmistajan kirjallisia asennusohjeita.

Seinä- ja lattialävistysten tulee olla ehdottoman ilmatiiviitä.

Osastoivien rakenteiden lävistykset toteutetaan palokatkosuunnitelman mukaan.

Väestönsuojan seinälävistykset tehdään väestönsuojista annettujen teknisten määräysten mukaisesti.

Putkien lämpölaajenemisen tasaaminen

TalotekniikkaRYL2002; G1211.06.16 (s.82 ); Lämpölaajenemisen tasaaminen

Muoviputkien lämpölaajenemisen tasaamisessa ja taivuttamisessa noudatetaan valmistajan ohjeita.

Putket eivät saa olla rakenteiden läpivientikohdissa kiinni rakenteessa.

Venttiilit ja putkistovarusteet

TalotekniikkaRYL2002; G1230 (s.83-85); Venttiilit

TalotekniikkaRYL2002; G1240(s.85-87); Putkistovarusteet

Kaikki venttiilit ja laitteet (ilmanpoistimet yms.) on asennettava siten, että ne on mahdollista huoltaa.

Piiloon jäävät venttiilit merkitään selvällä näkyvällä merkinnällä (kaiverrettu 2-kerrosmuovikyltti).

Joustavia liittimiä ei lämmitysjärjestelmässä saa käyttää.

Huoltoa ja puhdistusta vaativat laitteet ja ilmanpoistimet varustetaan erillisin suluin.

Lämmitysverkoston sellaisiin kohtiin, joista ilmaa ei saada poistettua, asennetaan helposti hoidettavat ilmakellot ja ilmanpoistohanat. Jos asennuspaikka on sellainen, että ilmakellon asentaminen ja sen myöhempi käyttäminen on hankalaa, asennetaan putkeen ”patterin ilmaruuvi” ja sulkuventtiili. Ilmakelloja ei esitetä suunnitelmissa, vaan ne asennetaan putkistoon tarpeen mukaan.

Tyhjennyshanat asennetaan sellaisiin kohtiin, että verkosto on tyhjennettävissä huoltoa ja korjausta varten. Niitä ei esitetä suunnitelmissa, vaan ne asennetaan putkistoon tarpeen mukaan.

Urakoitsija määrittää rakenteisiin tehtävät tarkastusluukkujen sijainnit ja koot työmaalla, vaikka niitä ei olisi merkitty suunnitelmiin. Luukkujen tulee täyttää ympäröivän rakenteen palo- ja äänieristysvaateet.

Patterit

TalotekniikkaRYL2002; G1310 (s.91-93 ); Patterilämmitys

Patterit varastoidaan kuivassa ja viileässä tilassa.

Patterikannakkeiden merkitseminen, kiinnitysreikien poraaminen sekä kiinnittäminen kuuluvat putkiurakoitsijalle.

Putkiurakoitsijan on irrotettava kerran patterit ja niiden kannakkeet sekä patteriputkien nousujohtojen kannakkeet seinän tasoitusta ja maalausta varten. Tasoitus ja maalaustyön jälkeen ne kiinnitetään takaisin putkiurakoitsijan toimesta.

Patterit varustetaan suunnitelmien mukaisin äänieristetyin patteriventtiilein ja paluujohto varustetaan ääntä vaimentavalla sulkuventtiilillä.

Patterit asennetaan 120 mm valmiista lattiapinnasta.

Eristyselementit

TalotekniikkaRYL2002; G1260(s.88-89); Maahan asennettavat lämmitysputkistot

Tehdasvalmisteisten eristyselementtien malli (1-, 2-, 4- tai 5-putkielementti) on määritelty tämän työselostuksen luvussa 2.

Maanpinnan korkeusasemien vaatimat elementin suunnan muutokset kuuluvat urakkaan.

Asennus- ja liitostöissä noudatetaan valmistajan kirjallisia asennusohjeita.

Tarvittavat kiintopisteet ja paisuntalenkit tehdään valmistajan kirjallisen ohjeen mukaan.

7.3 Vesi ja viemäri (TalotekniikkaRYL2002; G2 Vesi- ja viemärijärjestelmät)

Lämmönsiirrin, lämmönjakohuone

Katso tämän työselostuksen luku 7.2

Asennusraja on vesilaitoksen toimittaman mittauskeskuksen liittimet.

Pumput

TalotekniikkaRYL2002; G2130 (s. 105 ); Pumput

Putkisto

TalotekniikkaRYL2002; G2300 (s.111-113 ); Vesijohdot

TalotekniikkaRYL2002; Taulukko G2-T3 (s.112)

TalotekniikkaRYL2002; G2000.00 (s.99-100); Vesijohtoverkosto

Paineelliset putket (mm. vesi- ja lämpöjohdot) on asennettava siten että mahdollinen vuoto tulee näkyviin (varustetaan vuodonilmaisimin). Putkien ja laitteiden tulee olla helposti tarkastettavissa ja korjattavissa.

Vesijohdot tehdään kupariputkista (Cu, CrCU tai Fincuplast) tai muoviputkista suunnitelmien mukaan.

Kupariputkien haaroitukset tehdään kapillaariosin. Jos urakoitsija haluaa käyttää haaroitustyökalua, on siitä erikseen sovittava tilaajan kanssa.

Asuntojen pesu- ja kodinhoitohuoneen sekä erillisen WC-tilan, saunaosaston ja pesulan pinta-asenteiset vesijohdot tehdään kromatusta kupariputkesta kromatuin putkikannakkein.

Rakenteeseen (esim. lattiavalu) asennettavat vesijohdot tehdään muoviputkesta, joka asennetaan asennusputkeen. Asennusputkien mutkat tulee tehdä niin loiviksi, että putket on mahdollista vaihtaa.

Seinärakenteeseen asennettavat kalusteen kytkentäjohdot (esim. suihku) tehdään muoviputkesta asennusputkessa. Muoviset kytkentäjohdot varustetaan sellaisilla hanakulmarasioilla, että mahdollinen vuotovesi tulee näkyviin.

Putkien liittäminen

TalotekniikkaRYL2002; G2300.00 (s.111); Putkien yleiset vaatimukset

Putkien asennus

TalotekniikkaRYL2002; G2000.6 (s.101); Putkien asennustyö

Alakattorakenteet ja hormit; urakoitsijoiden on sovittava putkien, kanavien ja kaapeleiden asennusjärjestys ennen asennustöihin ryhtymistä. Se urakoitsija, joka laiminlyö velvoitteen asennusjärjestyksestä sopimisesta, purkaa omat asentamansa laitteet, jotta muut urakoitsijat saavat mahdutettua omat laitteensa niille varattuun tilaan.

Urakoitsijoiden on huomioitava eristysten ja alakattorakenteiden vaatimat tilantarpeet asennuksia tehtäessä.

Putkien ja kanavien risteyskohdassa tarvittavat suunnanmuutokset kuuluvat urakkaan.

Kaikki siistin ja asiallisen asennustyön aikaansaamiseksi tarvittavat helat, peitelevyt ja ruuvit kuuluvat urakkaan ilman eri mainintaa.

Kalusteiden kiinnityksessä käytettävät ruuvit ovat kromattuja tai sinkittyjä kalusteen mukaan.

Putkien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Kannakointi

LVI 12-10370; Putkistojen ja kanavien kannakointi

Putkien kannakointia vannekannakkeilla (reikänauha) ei hyväksytä.

Kannakkeen ja putken välissä käytetään aina suojakumia.

18 ja sitä pienemmät lämminkiertovesijohdot asennetaan siten, että ne voidaan eristää yhteen lämminvesijohdon kanssa.

Kannakoinnissa noudatetaan lisäksi palokatkosuunnitelmaa.

Läpiviennit

LVI 12-10217; Putkien läpiviennit

Läpivienneissä käytetään tehdasvalmiita läpivientikappaleita, joiden asennuksessa ja tiivistyksessä noudatetaan valmistajan kirjallisia asennusohjeita.

Seinä- ja lattialävistysten tulee olla ehdottoman ilmatiiviitä.

Lattiapinnan läpivientien katkaisukorkeus ja etäisyys seinäpinnoista tulee olla sellainen, että niiden vedeneristäminen on mahdollista. Keittiöissä läpivienti katkaistaan vähintään 100 mm vuotokaukalon yläpuolelta.

Osastoivien rakenteiden lävistykset toteutetaan palokatkosuunnitelman mukaan.

Väestönsuojan seinälävistykset tehdään väestönsuojista annettujen teknisten määräysten mukaisesti.

Venttiilit ja putkistovarusteet

TalotekniikkaRYL2002; G2120 (s.103-105 ); Venttiilit

TalotekniikkaRYL2002; G2140 (s. 106 ); Varusteet

Kaikki venttiilit ja laitteet (ilmanpoistimet yms.) on asennettava siten, että ne on mahdollista huoltaa.

Piiloon jäävät venttiilit merkitään selvästi näkyvällä merkinnällä (kaiverrettu 2-kerrosmuovikyltti).

Huoltoa ja puhdistusta vaativat laitteet ja ilmanpoistimet varustetaan erillisin suluin.

Tyhjennyshanat asennetaan verkoston alimpiin kohtiin, että verkosto on tyhjennettävissä huoltoa ja korjausta varten. Niitä ei esitetä suunnitelmissa vaan ne asennetaan putkistoon tarpeen mukaan.

Vesikalusteet asennetaan valmistajien kirjallisten ohjeiden mukaan.

WC-istuin kiinnitetään alustaan valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaisesti esim. SikaBond T2 elastisella voimaliimalla. Ruuvinreiät ja istuimen jalka kitataan tiiviiksi silicon-massalla

Huoltoa ja puhdistusta vaativien laitteiden molemmin puolin asennetaan sulut.

Urakoitsija määrittää rakenteisiin tehtävät tarkastusluukkujen sijainnit ja koot työmaalla, vaikka niitä ei olisi merkitty suunnitelmiin. Luukkujen tulee täyttää ympäröivän rakenteen palo- ja äänieristysvaateet.

Ulkopuoliset putkistot

Katso tämän työselostuksen luku 7.2 Eristyselementit

Viemärit

TalotekniikkaRYL2002; G2600.00 (s.118-119 ); Viemäriputkistojen perusvaatimukset

Käytettävät viemärimateriaalit, katso tämän työselostuksen luku 3.

Viemäreihin asennetaan määräysten mukaisiin paikkoihin puhdistusyhteet.

Urakoitsija määrittää rakenteisiin tehtävät tarkastusluukkujen sijainnit (esim. puhdistusluukkujen kohdalla) ja koot työmaalla, vaikka niitä ei olisi merkitty suunnitelmiin.

Lattialuukkujen pintamateriaalin on oltava sama kuin ympäröivässä lattiassa.

Luukkujen ja ryömintätilaan johtavien ym. kulkuaukkojen tulee täyttää ympäröivän rakenteen palo- ja äänieristysvaateet.

Viemäreiden asennus ja liittäminen

TalotekniikkaRYL2002: G2600.00 (s.118-119); Viemäriputkistojen perusvaatimukset

TalotekniikkaRYL2002: G2600.00 (s.119-120); Jätevesiviemärit

TalotekniikkaRYL2002: G2600.00 (s.120-121); Tuuletusviemärit

TalotekniikkaRYL2002: G2600.00 (s.121); Sadevesiviemärit

TalotekniikkaRYL2002: G2630 (s. 122); Paineviemärit

LVI 20-10348; Putkistojen asentaminen

Valurautaviemärit liitetään toisiinsa pantaliitoksin ja kumirengastiivistein

Vesikattorakenteeseen ja valuihin (esim. terarassien viemäröinti) asennettavien muoviviemäreiden, joissa johdetaan kylmää vettä, liitokset tehdään erityisellä huolellisuudella. Viemärit koepainetaan ennen rakenteiden umpeen laittoa.

Viemärit varustetaan suojatulpalla, LVI- 2374175, välittömästi jokaisen työvaiheen jälkeen.

Erityisesti valurautaisten viemäriputkien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Putkiurakoitsijan on valvottava, että maakaivannot täytetään aluksi kivettömällä täytehiekalla.

Viemäreiden kannakointi

LVI 12-10370; Putkistojen ja kanavien kannakointi

Putkien kannakointia vannekannakkeilla (reikänauha) ei hyväksytä. Kannaketyypit on esitetty tämän työselityksen luvussa 3.

Kannakoinnissa noudatetaan lisäksi palokatkosuunnitelmaa.

Itsekantavan alapohjan ryömintätilaan asennettavien viemäreiden kannatus:

Kantavan alapohjan alle asennettavien viemäreiden kohdalla on oltava vapaata ryömintätilaa vähintään 1200 mm.

Alapohjan alle ryömintätilaan ripustettavien viemäreiden kannakointivälien osalta noudatetaan Uponor-kiinteistöviemäröintikäsikirjaa 2015.

Pohjaviemärin tukemiseksi asennetaan viemärin ja kannakkeen väliin painekyllästetty lankku

Kannatus tehdään välittömästi laatan lävistyksen jälkeiselle viemärin vaakaosuudelle.

Lävistyksen jälkeinen mutka tehdään kolmesta 30 käyrästä. Käyrät on asennettava niin, että rakennusurakoitsijan suorittama betonointityö on mahdollista suorittaa.

Putket kiinnitetään kiintopitimillä. Haara- ja kulmayhteiden kiintopidin asennetaan lähtevän putken juureen.

Lisäksi viemärit tuetaan niin, että tuenta ja kannake yhdessä estävät viemärin sivuttaisliikkeet.

Läpiviennit ja viemärin liikkeen tasaaminen

Osastoivien rakenteiden läpiviennit tehdään palokatkosuunnitelman mukaan.

Märkätilan lattian lävistävä viemäri varustetaan vedeneristyslaipallisella mansetilla.

Erityistä huomiota on kiinnitettävä kattosadevesiviemärin liitoksessa PVC/HTP/dB-viemäriin.

Kaivot ja pumppaamot

TalotekniikkaRYL2002; G2530 (s.113-114 ); Tarkastuskaivot

TalotekniikkaRYL2002; G2535 (s.114-115); Puhdistusputket

TalotekniikkaRYL2002: G2550 (s. 116-117); Sadevesikaivot

TalotekniikkaRYL2002: G2560 (s. 117-118); Pumppaamot

Vesikalusteet

TalotekniikkaRYL2002; G2870 (s. 125 ); Laiteliitynnät

TalotekniikkaRYL2002; G2800 (s.122-125 ); Kalusteet

Lattiakaivojen asennuksessa on varmistettava, että käytetty kaivo on yhteensopiva käytetyn vedeneristysjärjestelmän kanssa. Asennustyö tehdään tarkoin valmistajan kirjallisia ohjeita noudattaen.

7.4 Ilmanvaihto (TalotekniikkaRYL2002; G3 Ilmastointijärjestelmät)

Ilmanvaihtokoneet

TalotekniikkaRYL2002; G31 (s.134-144 ); Ilmastointikoneisiin liittyvät osat

Asennustyöhön liittyvät asennusohjeet TalotekniikkaRYL:n luvun mukaisesti.

Kanavistot

TalotekniikkaRYL2002; G3300.10 (s.147-149 ); Kanavistojen ja kanavistovarusteiden perusvaatimukset

TalotekniikkaRYL2002; G3311 (s.149 ); Pyöreät kanavat

TalotekniikkaRYL2002; G3312 (s.149 ); Suorakaidekanavat

Kanavahaara tehdään käyttämällä tehdasvalmisteista tiivisteellistä T-kappaletta.

Kanavia ei saa katkaista kulmahiomakoneella. Mikäli kanavistosta löytyy esim. metallipölyä, kaikki kanavat nuohotaan kokonaisuudessaan.

Kanavat on toimitettava työmaalle öljyttöminä, pestyinä ja tulpattuna (puhtausluokka P1). Tulpat poistetaan asennusvaiheessa ja jokaisen työvaiheen jälkeen avonaisiin kanavan päihin asennetaan suojatulppa.

Kanavien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Kannakointi

TalotekniikkaRYL2002; G3300.12 (s. 148-149 ); Kannakointi

LVI 12-10370; Putkistojen ja kanavien kannakointi

Suorakaidekanavat kannakoidaan U-kattokiskolla (U-3) kanavan alle ja M10 kierretangolla rakenteeseen.

Pyöreät kanavat kannakoidaan lattarautakannakkeella ja M10 kierretangolla.

Kannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (vrt. kierretanko+mutterit).

Kannakeväli saa enimmillään olla 2000 mm.

Kannakkeet kiinnitetään rakenteisiin tukevasti (esim. kiila-ankkuri).

Niittauksia kanaviin ja kiinnityksiä vaakakanavien laippoihin ei hyväksytä.

Kannakoinnissa noudatetaan lisäksi palokatkosuunnitelmaa.

Läpiviennit

Seinä- ja lattialävistysten tulee olla ehdottoman ilmatiiviitä.

Osastoivien rakenteiden lävistykset tehdään palokatkosuunnitelman mukaan.

Väestönsuojan seinälävistykset tehdään väestönsuojista annettujen teknisten määräysten mukaisesti.

Kanavavarusteet

TalotekniikkaRYL2002; G3320 (s. 150-152 ); Kanaviston varusteet

Urakoitsija määrittää rakenteisiin tehtävien tarkastusluukkujen sijainnit ja koot työmaalla, vaikka niitä ei olisi merkitty suunnitelmiin.

Pääte-elimet

TalotekniikkaRYL2002; G34 (s.152-158 ); Päätelaitteet

Päätelaitteiden asennuksessa huomioitava sähköarinat, putket, iv-kanavat yms. samalle alueelle tulevat laitteet, varusteet ja rakenteet, jotta pääte-elimet jäävät näkyville ja ne ovat säädettävissä ja huollettavissa.

Ulkosäleikköjen värin määrittää arkkitehti.

Tilakohtaisen iv-koneen ulkosäleikköä ei varusteta hyttysverkoin.

7.5 Rakennusautomaatio (TalotekniikkaRYL2002;J7 Automaatiojärjestelmät)

Kotelointi

TalotekniikkaRYL2002; J7162 (s.273-274 ); Kotelointi

Koteloiden ovien tulee olla saranoituja, irrotettavalla avaimella lukittavia.

Jäätymissuojatermostaatit

TalotekniikkaRYL2002; J7153 (s.272 ); Jäätymissuojaus

Mittauslaitteet

TalotekniikkaRYL2002; J7154 (s.272-273 ); Mittauslaitteet

7.6 LVIA-laitteiden merkintä (RYL2002; G06.23 LVI-järjestelmien ja –tuotteiden merkinnät)

TalotekniikkaRYL2002; G06.23 LVI-järjestelmien ja –tuotteiden merkinnät

SFS 3701; Putkistojen merkintä virtaavien aineiden tunnuksin. Tunnusvärit ja –kilvet.

ST 51.52; LVIS-merkinnät

7.7 Asennusjärjestys

LVIAS-urakoitsijoiden on sovittava keskenään asennusjärjestys sellaisessa rakennuspaikassa, jossa asennustöitä tekee useampi urakoitsija. Mikäli joku urakoitsija asentaa omat laiteensa siten, että muille urakoitsijoille ei jää tilaa asentaa omia laiteitaan, puretaan ensin asennetut laitteet työn tehneen urakoitsija kustannuksella. Tämän jälkeen on syytä järjestää urakoitsijoiden kesken katselmus, jossa sovitaan asennusjärjestys, jota myös noudatetaan. Urakoitsijoiden keskinäiseen katselmukseen ei kutsuta suunnittelijaa ilman erityistä syytä.

LVI-urakoitsijoiden on huomioitava eristysten vaatimat tilantarpeet asennuksia tehtäessä.

Mikäli hankkeessa on tehdasvalmisteisia hormielementtejä, noudatetaan asennuksessa valmistajan asennusohjeita.

Hormielementteihin liittyviä ilmanvaihtokanavia ei saa asentaa ennen kuin hormien yläpäät ovat ummessa ja veden pääsy hormiin pysyvällä tavalla estetty.

7.8 Varastointi

Kaikki LVI-laiteet on varastoitava työmaalla niin, että ne eivät vahingoitu. Erityisesti tarvikkeet on suojattava työmaapölyltä ja kosteudelta. Kukin urakoitsija vastaa omien tarvikkeidensa asianmukaisesta varastoinnista.

7.9 Työmaajärjestys

LVIA-urakoitsijat huolehtivat omien rakennusjätteidensä toimittamisesta ja lajittelusta pääurakoitsijan toimittamiin keräyspisteisiin. Mikäli pääurakoitsija joutuu siivoamaan urakoitsijoiden laiminlyötyä jätteiden toimittamisen keräysastioihin, on pääurakoitsijalla oikeus veloittaa aiheutuneet siivouskustannukset ao. urakoitsijalta.

8 Työmaa, valvonta ja työnjohto

8.1 Kokoukset ja katselmukset

Työmaakokoukset

Työmaakokouksia pidetään keskimäärin kaksi kertaa kuukaudessa.

Työmaakokouksissa on oltava läsnä aina LVI-urakoitsijoiden vastaavat työnjohtajat. Poissaoloista on sovittava erikseen rakennuttajan ja työmaan vastaavan työnjohdon kanssa.

Mikäli urakoitsijalla on asioita, jotka vaativat työmaakokouksen hyväksynnän, on ne esitettävä tilaajalle ja asianomaisille viikkoa ennen työmaakokousta. Työmaakokouksessa päätetään asioita, asiat käsitellään ennakkoon.

LVI-urakoitsijoiden on luovutettava työmaakokouspöytäkirjan liitteeksi työvaiheilmoitus, josta on käytävä ilmi seuraavat asiat:

LVI-töiden valmiusaste

Urakoitsija työvaihe suhteessa hyväksyttyyn kokonaisaikatauluun

Työvoima

Työmaakokouksessa hyväksytettävät asiat

Liitteet

Hyväksyttyjen laitteiden luettelot

Kokousten välillä laaditut tarkastus- ja katselmusmuistiot.

Asiakirja	Laatija
Työvaiheilmoitus liitteineen	PU (AU), IU

Rakennusvalvontaviraston aloitus- ja seurantakokoukset

Työmaalla järjestetään ennen varsinaisia LVI-teknisten töiden aloittamista LVI-tekninen aloituskokous.

Seurantakokouksia järjestetään aloituskokouksessa sovitussa laajuudessa.

Aloituskokouksen kokoon kutsumisesta vastaavat LV- ja IV-urakoitsijoiden työnjohtajat yhdessä. Aloituskatselmukseen kutsutaan seuraavat edustajat

Rakennusvalvontaviranomainen

Rakennuttajan edustaja (valvoja tai projektipäällikkö sekä LVI-suunnittelupäällikkö)

LVI-suunnittelija

LVI-valvoja (jos hankkeessa on erillinen työmaavalvoja)

Pääurakoitsijan vastaavamestari

LVI-urakoitsijoiden työnjohtajat ja työmaan ”nokkamiehet”

Aloituskatselmuksesta ja seurantakokouksista laaditaan erilliset muistiot, jotka liitetään erikseen sovittaessa aina seuraavan työmaakokouspöytäkirjan liitteeksi. Muistion laativat LVI-urakoitsijoiden työnjohtajat ellei siitä erikseen muuta sovita.

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja (RVV:n malli): kirjataan kokouksessa sovitut asennustyöhön ja seurantakokouksiin liittyvät asiat	PU, IU

Malliasennukset

Malliasennuskatselmus tehdään kaikista alkavista työvaiheista ja se suoritetaan kerran kunkin työvaiheen osalta.

Mallikatselmukset on pyrittävä järjestämään työmaakokousten yhteydessä ja katselmuksesta on informoitava asianomaisia ennakkoon (LVI-suunnittelija ja -valvoja, päävalvoja/projektipäällikkö, vastaavamestari ja tarvittaessa arkkitehti sekä rakenne- ja sähkösuunnittelijat).

Malliasennuksia tehdään seuraavista työsuoritteista työn etenemisen mukaan:

Malliasennus	Katselmuksen sisältö
Eristykset ja kannakointi	Hormiin asennettavat vesi- ja lämpöjohdot sekä ilmanvaihtokanavat Ryömintätilan viemäreiden kannatus ja sivuttaistuki sekä kaadot Runkojohtojen (lämpö ja vesi), viemäreiden sekä ilmanvaihtokanavien kannatus katosta
Läpiviennit	Verkostojen suojaus / valumuotit Palokatkot Lattiakaivon asennus ja liittyminen vesieristeeseen
Kalusteet ja varusteet	Lämpöpatterit Vesi- ja viemärikalusteet Korvausilmalaitteet Tulo- ja poistoilmaelimet, siirtoilmaelimet Kylpyhuoneiden alakattojen yläpuoliset putket ja kanavat Huoneistokohtaiset iv-koneet
Tekniikkakomerot/ tarkastusluukut	Vuodonilmaisu Huollettavuus Varaukset

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan mallikatselmuksessa käsitellyt asiat	PU, IU	LVI-valvoja

8.2 Valvonta ja laitehyväksynnät

Asennustyön valvonta ja valvonta-asiakirjat

Työmaalla käytetään tilaajan hyväksymää tarkastusasiakirjaa.

LVI-urakoitsijoiden työnjohtajien on tutustuttava käytettävään tarkastusasiakirjaan yhdessä asennustyötä tekevän henkilöstön kanssa.

LVI-teknisessä aloituskokouksessa sovitaan valvonta-asiakirjassa esitettyjen tarkastusten vastuunjaosta.

LVI-urakoitsijoiden työnjohtajat ovat velvollisia seuraaman, että tarkastusmenettely toimii kaikilta osin sovitulla tavalla. Urakoitsijan edustajat kutsuvat työmaalle aina tarkastuksessa tarvittava osapuolet työn etenemisen mukaan.

Kaikista suoritetuista tarkastuksista tehdään merkitä tarkastusasiakirjaan.

Laitteiden ja tarvikkeiden hyväksyttämismenettely

Kaikki työmaalle toimitettavat laitteet ja tarvikkeet on hyväksytettävä suunnittelijalla ja tilaajalla ennen niiden tilausta.

Kaikista työmaalle toimitettavista laitteista ja tarvikkeista on toimitettava niihin liittyvät CE-merkintä- ja tyyppihyväksyntäpäätökset tai vastaavat asiakirjat ja/tai tekniset tiedot.

Suunnitelmien laadintahetkellä asiakirjat on toimitettava alla olevan luettelon mukaisesti. Urakoitsija päivittää luetteloa tarvittaessa.

Hyväksytettävä laite	Tekniset tiedot toimitettava	CE-merkinnän hyväksyntäpäätös toimitettava	Tyyppihyväksyntäpäätös toimitettava	Huomautus
LÄMMITYSJÄRJESTELMÄT
Lämmönsiirrin	x
Pumppu (L)	x
Pumppu (V)	x
Pumppu (I)	x
Säätöventtiili (L)	x
Säätöventtiili (V)	x
Säätöventtiili (I)	x
Linjasäätöventtiili	x
Patteriventtiili	x
Patterit	x
Teräsputket	x
Kupariputket	x
Muoviputket	x
Putkielementit	x
VESI- JA VIEMÄRIJÄRJESTELMÄT
Pumppaamot rak. ulkopuolella	x	x
Pumppaamot rak. sisällä	x
Kaivot	x	x
Öljyn- ja rasvanerottimet	x	x
Viemärit	x
Putkielementit	x
Hanat	x
Posliinit	x	x
Lattiakaivot ja vedeneristyslaippa	x
Käyttövesipatterit	x
Säätöventtiilit	x
Kupariputket	x
Muoviputket	x
ILMANVAIHTOJÄRJESTELMÄT
Huippuimurit	x
Kanavapuhaltimet	x
Yhteiskanavapuhaltimet	x
Tilakohtaiset tulo/poistokojeet	x
Keskitetyt tulo/poistokojeet	x
Tuloilmaventtiilit	x
Poistoilmaventtiilit	x
Liesikupu	x
Korvausilmaventtiilit	x
Ovisäleiköt	x
Äänenvaimentimet	x	+M1-todistus
Säätöpellit	x
Palopellit	x
Kanavat ja kanavan osat	x
Savunhallintapellit	x
RAKENNUSAUTOMAATIOJÄRJESTELMÄ
Automatiikkaurakoitsija
Laitetoimittaja
Työkuvat	x
Taajuusmuuttajat	x
Laitteet (AU toimitukseen liittyvät)	x	Huom! OEM-tuotteet

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Luettelo hyväksytettävistä laitteista	PU, IU, AU	LVI-valvoja

9 Tarkastukset ja käyttöönotto

Vastaanottotarkastuksia ja käyttöönottotoimenpiteitä tehdään jatkuvasti rakennustyön edistyessä. Kaikki asennustapa-, malliasennus- ja laitetarkastukset ovat osa vastaanottotarkastuskokonaisuutta. Rakennusaikana suoritetuista tarkastuksista laaditaan erilliset muistiot tai ne merkitään erilliseen valvontakirjaan tai –kansioon.

Tarkastuksista sekä säätö- ja viritystoimenpiteistä laadittavat pöytäkirjat on esitetty taulukoissa.

9.1 Käyttöönotto

Lämmitysjärjestelmä

Lämmitysverkoston huuhtelu ja painekoe

Verkosto huuhdellaan ennen käyttöönottoa.

Verkoston tulee olla kokonaisuudessaan valmis ennen huuhtelutoimenpiteeseen ryhtymistä. Linjasäätö- ja patteriventtiilien esisäätöjen tulee olla täysin auki.

Huuhtelu tehdään linjoittain ja runkojohto-osuudet sekä ulkopuoliset johto-osuudet huuhdellaan omina ryhminään meno- ja paluuputket erikseen. Pystylinjat huuhdellaan ylhäältä alaspäin. Huuhtelun päättyessä tulee huuhteluveden olla silmämääräisesti puhdasta

Huuhtelun jälkeen verkosto koepainetaan 0,4 MPa paineella, 30 minuuttia, lämmönjakohuoneesta mitattuna.

Mudanerotin puhdistetaan huuhtelutoimenpiteen jälkeen.

Huuhtelutoimenpiteestä tehdään pöytäkirja.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan huuhtelutoimenpiteet ja painekokeen suorittaminen	PU	Valvoja

Putkien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Lämmönsiirtimen viritystoimenpiteet

Lämmönsiirtimen säätölaitteet viritetään toimintakuntoon ja säätökäyrä asetetaan suunnitelmissa esitettyihin arvoihin.

Automatiikan osalta toimenpiteet on esitetty luvussa 5

Asiakirja	Laatija
Virityspöytäkirja; Käytetään virallista pöytäkirjamallia	PU/AU

Lämmitysverkoston tasapainotus tehdään kahdessa vaiheessa.

Perussäätötyö (1. vaihe) tehdään rakennusvaiheessa ja tilakohtaiset tarkastusmittaukset ja –säädöt (2. vaihe katso 9.6 Takuuajan toimenpiteet ja vuositarkastus) seuraavan lämmityskauden aikana.

Lämmitysverkoston perussäätö (lämmönsäädön 1. vaihe)

Järjestelmän tasapainotuksen edellytyksenä on, että laitteet on asennettu ja viritetty toimintakuntoon ja että verkosto on huuhdeltu.

Verkosto ilmataan huolellisesti.

Pattereiden venttiilit asetetaan piirustusten mukaisiin esisäätöarvoihin.

Linjasäätöventtiilit asetetaan piirustusten mukaisiin esisäätöarvoihin.

Linjasäätöventtiilit mitataan venttiilivalmistajan hyväksymällä virtaus- ja paine-eromittarilla esim. sähköinen TA-CMI.

Linjasäätöventtiilien virtaamat mitataan. Jos virtaama poikkeaa piirustuksen arvosta yli 10%:a, ilmataan verkostoa edelleen, kunnes voidaan olla täysin varmoja verkoston ilmattomuudesta. Jos virtaama vielä poikkeaa yli 10 %, muutetaan säätöarvoa siten, että suunniteltu virtaama saavutetaan. Uusi säätöarvo merkitään pöytäkirjaan ja piirustusten punakynäversioon.

Suoritetusta säätötyöstä laaditaan pöytäkirja, johon kirjataan suunnitellut ja säädetyt linjasäätöventtiilien asetusarvot (virtaama, säätöasento, painehäviö), pumpun virtaama, nostokorkeus ja asettelut sekä mittaajan ja mittarin tiedot ja mittauspäivämäärä.

LVI-valvoja tarkistaa pistokokein, että pöytäkirjan mittaukset pitävät paikkansa.

Patteriventtiilin termostaattiosat saa asentaa paikoilleen vasta, kun kohteen LVI-valvoja antaa siihen luvan.

Linjasäätöventtiilit varustetaan kaiverretuilla kilvillä, joista käy ilmi venttiilien asetusarvot (virtaama, esisäätöarvo, painehäviö).

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Lämmitysverkoston säätöpöytäkirja	PU	LVI-valvoja

Vesi- ja viemärijärjestelmä

Vesijohtoverkoston (KV/LV) huuhtelu ja painekoe

Verkoston huuhtelu suoritetaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun vesikalusteiden asennustyö on saatu päätökseen.

Painekoe on suoritettava ennen alakatto- ja laatoitustyön aloittamista.

Huuhtelu ja painekoe (kupariputket 1,0 MPa, vähintään 10 minuuttia, muoviputket 10 MPa vähintään 30 min + 5 MPa vähintään 90 minuuttia) suoritetaan TalotekniikkaRYL:ssä esitetyillä tavoilla käyttäen puhdasta vesijohtovettä. Painekoe suoritetaan heti huuhtelutoimenpiteiden jälkeen. Seuraavat asiat tulee ottaa huomioon huuhdeltaessa kuparisia vesijohtoputkistoja:

Huuhtelu tehdään linjoittain ja kylmä- ja lämminvesiputkisto huuhdellaan erikseen.

Huuhtelu aloitetaan kauimmaisesta vesipisteestä, mistä edetään veden tulosuuntaan. Vesipisteet avataan täysin auki (poresuuttimet irti). Jokaisesta ottopisteestä tulee vettä juoksuttaa vähintään 2 minuuttia, ennen seuraavan aukaisemista. Kun putkistoa on huuhdeltu viimeiseksi avatusta ottopisteestä 2 minuuttia, suljetaan vedenottopisteet päinvastaisessa järjestyksessä kuin ne avattiin. Putkiston huuhtelun tulee kuitenkin kestää vähintään 15 sekuntia jokaista putkijuoksumetriä kohti.

Runkojohtojen huuhtelua suoritettaessa noudatetaan seuraavaa taulukkoa.

Jakojohdon ulkohalkaisija	15	18	22	28	35	42	54	64	76,1	88,9	108
Virtaama, l/s	0,07	0,1	0,15	0,25	0,4	0,6	1,0	1,5	2,0	2,9	4,2
Virtaama, l/min	4,2	6,0	9,0	15	24	36	60	90	120	174	250
Auki olevia vesikalusteita (0,2 l/s)	1	1	1	2	2	3	5	8	10	15	21

Putkien (KV, LV, LVK) on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Lämpimänkiertojohdon (LVK) huuhtelu

Putkisto huuhdellaan putkilinja tai putkiston osa eli käyttövesipatteri kerrallaan.

Kiertojohdon huuhtelun ajan huuhdeltavan linjan lämpimän käyttöveden linjaventtiili on suljettuna ja lämpimän käyttöveden kiertojohdon linjaventtiili on avoinna. Käyttövesipatterien venttiilit ovat suljettuina.

Yksi käyttövesipatterin venttiili avataan kerrallaan. Viereisestä suihkuhanasta juoksutetaan vettä 2 minuuttia, minkä jälkeen sama toimenpide suoritetaan seuraavalle käyttövesipatterille tai seuraavassa asunnossa jne. Veden virtaaman hanasta on oltava vähintään 0,05 l/s riittävän virtausnopeuden saavuttamiseksi.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan KV-, LV-, LVK-verkostojen huuhtelutoimenpiteet ja painekokeen suorittaminen	PU	Valvoja

Lämpimän käyttövesiverkoston tasapainotus

Järjestelmän tasapainotuksen edellytyksenä on, että laitteet on asennettu ja viritetty toimintakuntoon ja että verkosto on huuhdeltu.

Käyttövesipatterit ilmataan.

Pattereiden venttiilit asetetaan piirustusten mukaisiin esisäätöarvoihin.

Linjasäätöventtiilit asetetaan piirustusten mukaisiin esisäätöarvoihin.

Linjasäätöventtiilit mitataan venttiilivalmistajan hyväksymällä virtaus- ja paine-eromittarilla esim. sähköinen TA-CMI.

Linjasäätöventtiilien virtaamat mitataan ja säädetään suunnitelmien mukaisiin arvoihin. Säätötyön jälkeen varmistetaan, että kaikki käyttövesipatterit lämpiävät. Mikäli tarkastuksessa löytyy kylmiä pattereita, verkosto ilmataan ja/tai suoritetaan tarkastussäätöjä.

Suoritetusta säätötyöstä laaditaan pöytäkirja, johon kirjataan suunnitellut ja säädetyt linjasäätöventtiilien asetusarvot (virtaama, säätöasento, painehäviö), pumpun virtaama, nostokorkeus ja asettelut sekä mittaajan ja mittarin tiedot ja mittauspäivämäärä.

LVI-valvoja tarkistaa kohdan 9.2 mukaisesti pistokokein, että pöytäkirjan mittaukset pitävät paikkansa.

Linjasäätöventtiilit varustetaan kaiverretuilla kilvillä, joista käy ilmi linjan tunnus ja venttiilin asetusarvot (virtaama, esisäätöarvo, painehäviö).

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Lämpimän käyttöveden kiertojohdon säätöpöytäkirja	PU	LVI-valvoja

Kalustekohtainen vesivirtojen säätö

Kaikki vesikalusteet säädetään normivirtaamien mukaisiin virtaamiin: suihku- ja keittiöhanat 12 dm3/min, pesuallashanat 6 dm3/min jne.

Virtaamien mittauksesta laaditaan pöytäkirja, johon merkitään hanakohtaiset suunnitellut ja mitatut (maksimi)virtaamat yksikössä dm3/min. Hanakohtainen sallittu poikkeama on 17%.

Paineenalennusventtiili säädetään virtausteknisesti epäedullisimman vesikalusteen virtaaman mukaan.

Mittalaitteena käytetään esimerkiksi Oras mitta-astiaa.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan hanakohtaiset virtaamat ja paineenalennusventtiilien asetusarvot	PU	LVI-valvoja

Sadevesiviemäreiden painekoe

Vesikaton ”paputilaan” ja valuun (esim. terarassien viemäröinti) asennettavat viemärit koepainetaan ennen rakenteiden umpeen laittoa.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan painekokeen suorittaminen	PU	Valvoja

Viemäreiden huuhtelu ja kuvaus

Kaikki runkoviemärit huuhdellaan rakennusten sisä- ja ulkopuolella ja kaikki kaivot puhdistetaan. Myös lattiakaivot puhdistetaan.

Viemäreiden huuhtelun jälkeen kaikki sisä- ja ulkopuoliset sadevesi- ja jätevesiviemärit videokuvataan urakoitsijan toimesta. Kuvauksesta laaditaan erillinen raportti, jonka laatii kuvauksen suorittaja.

Raportin perusteella tehtävien korjausten jälkeen tehdään uusintakuvaus. Kuvauksesta laaditaan erillinen raportti, jonka laatii kuvauksen suorittaja.

Viemäreissä ei hyväksytä minkäänlaisia painumia, eikä kaadoissa takalaskuja. Hyväksytty raportti, johon myös mahdolliset korjaukset on dokumentoitu sekä kuvauspöytäkirjat ja videotiedostot liitetään luovutusasiakirjoihin.

Toimenpiteet on suoritettava töiden edistymisen mukaan siten, että mahdolliset virheet ja puutteet voidaan korjata ennen vastaanottoa.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: viemäreiden painekokeista, huuhtelusta ja kaivojen puhdistuksesta laaditaan raportti, johon liitetään videokuvauspöytäkirjat ja videotiedostot	PU	Valvoja

Ilmanvaihtojärjestelmä

Ilmanvaihtokanavien tiiviyskokeet

Tiiviyskokeet suoritetaan rakennustöiden edistymisen mukaisesti.

Kanavien tiiveyden tulee täyttää YM:n asetuksessa sisäilmasta ja ilmanvaihdosta esitetyt vaatimukset

Kanavien painekokeen yhteydessä koepainetaan myös järjestelmään liittyvät koneet.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan tiiviyskokeen vaikutusalue, käytetty paine, havaittu vuoto, käytetty laite ja todistus laitteen kalibroinnista	IU	Valvoja

Ilmanvaihtokanavien puhtaus

Ilmanvaihtojärjestelmän puhtausluokka P1

Kaikki avonaiset kanavan päät on tulpattava ja ilmanvaihtokoneet suojattava jokaisen työvaiheen päätyttyä ilmanvaihtourakoitsijan toimesta.

Jos ilmanvaihtolaitteita käytetään rakennusaikana, on varmistuttava siitä, että ilmanvaihtokoneessa on suodattimet. Tällöin ilmanvaihtolaitos on puhdistettava ja suodattimet vaihdettava ennen laitoksen luovutusta. Ilmanvaihtojärjestelmän saa puhdistaa vasta sitten, kun tilat täyttävät toimintakoevaiheen vaatimukset.

Urakoitsijan on tarkastettava koneiden ja pistokokein kanavien puhtaus ennen vastaanottotarkastusten aloittamista, mikäli koneet tai kanavat ovat likaiset, ilmanvaihtourakoitsija puhdistaa ne ennen säätötöiden aloittamista.

Kanavien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi, kuitenkin viimeistään ennen ilmamäärien säätöä.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan mitä kanaviston osia ja ilmanvaihtokoneita tarkastus koski ja tarkastuksesta mahdollisesti aiheutuvat puhdistustoimenpiteet.	IU	Valvoja

Ilmamäärien mittaus

Kun likaa aiheuttavat rakennustyöt on saatettu päätökseen ja loppusiivous on suoritettu, tehdään ilmamäärien säätötyö.

Säätöpeltien ja pääte-elimien ilmamäärät säädetään suunnitelmien mukaisiin arvoihin ja säätötyön jälkeen pääte-elimet lukitaan.

Säädettävien ilmavirtojen hyväksyttävät poikkeamat:

järjestelmäkohtaisesti ± 8%

tilakohtaisesti ± 10%

huoneistokohtaisesti ± 8%

Säätötöiden yhteydessä on varmistettava, että huoneistokohtaisen kokonaistuloilmamäärän suhde kokonaispoistoilmamäärään säilyy suunnitelmien mukaisena. Tavoitteena on, että huoneistokohtainen poistoilmamäärä on 5% tuloilmamäärää suurempi.

Lisäksi säätötöiden yhteydessä on varmistettava, että jokainen huoneisto ja rakennukset ovat alipaineisia ulkoilmaan nähden. Alipaineen tavoitearvo on 3-5 Pa.

Säätötöiden yhteydessä mitataan 2 asunnosta ilmavirran nopeudet oleskeluvyöhykkeellä asuinhuoneissa ilmanvaihtokoneen normaalissa käyttöasennossa. Ilman nopeuden tulee täyttää kohdan 1.5.1 mukaiset tavoitearvot.

Mittaukset suoritetaan valmistajan hyväksymällä kalibroidulla mittarilla ja todistus kalibroinnista on liitettävä mittauspöytäkirjan liitteeksi.

LVI-valvoja tarkistaa kohdan 9.2 mukaisesti pistokokein, että pöytäkirjan mittaukset pitävät paikkansa.

Säädön yhteydessä poistoventtiilit lukitaan säätöarvoonsa ja tuloilmaelimiin merkitään oikea säätöasento.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja; Kirjataan mittauksen ajankohta, suorittajan nimi ja käytetty mittari (+kalibrointitodistus). Mittaustuloksista laaditaan pääte-elimittäin ja huoneittain taulukko, josta käy ilmi: Pääte-elimen tyyppi ja koko Suunniteltu ilmamäärä Mittaus paine-ero Säädetty asetusarvo Säädetty ilmamäärä Kokonaisilmamäärät (suunnitellut ja mitatut) huoneistoittain sekä näiden ero % Poikkeama % suunniteltuun ilmamäärään pääte-elimittäin, tiloittain ja huoneistoittain Pistokokeina mitatut ilman nopeudet 2 asunnossa asuinhuoneittain	IU	LVI-valvoja

Rakennuksen puhtauden arviointi

Ennen ilmanvaihtojärjestelmän käynnistämistä suoritetaan rakennuksen puhtauden arviointi. Arvioinnin tekevät urakoitsija ja valvoja (tai LVI-valvoja) yhdessä ennen toimintakokeita ja ilmamäärien säätöä. Rakennuksen tulee olla puhdas ennen kuin päätelaitteiden suojaukset voidaan poistaa ja ilmanvaihtokoneet käynnistää. Arviointi tehdään silmämääräisesti kaikkien pintojen osalta, myös niiden, jotka eivät jää valmiissa rakennuksessa näkyviin. Arviointi kattaa katto-, seinä-, kaluste- ja lattiapinnat sekä alakattojen yläpuolella olevat pinnat. Lisäohjeita Sisäilmastoluokituksen 2017 kohdassa 2.3.4.

Ennen rakennuksen luovutusta suoritetaan uudelleen rakennuksen puhtauden arviointi. Arvioinnin tekevät urakoitsija ja valvoja yhdessä. Arviointi tehdään silmämääräisesti kaikkien näkyvien pintojen ja kalusteiden sisäpintojen osalta. Arviointi kattaa katto-, seinä-, kaluste- ja lattiapinnat sekä kalusteiden sisäpinnat. Lisäohjeita Sisäilmastoluokituksen 2017 kohdassa 2.3.4.

Puhtauden arvioinnissa tarkastetaan jokaisessa tilassa silmämääräisesti, että luokan puhtausvaatimus täyttyy. Erikseen sovittaessa tai jos osapuolet eivät muuten pääse yksimielisyyteen, käytetään geeliteippimittausta standardin SFS 5994 INSTA 800 mukaan.

Sallitut pölykertymät Sisäilmastoluokituksen 2017 taulukon 2.3.1 mukaan:

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirjat: kirjataan tarkastuksen tulos	RU	Valvoja

LVIA-järjestelmien toimintakokeet

Tarkastuksissa on läsnä urakoitsijan laitteet täysin tunteva edustaja.

Mikäli tarkastuksissa havaitaan virheitä ja puutteita siinä määrin, että tarkastuksen pitäjä keskeyttää tarkastuksen, pidetään uusi tarkastus aikaisintaan viikon kuluttua edellisestä tarkastuksesta urakoitsijan kustannuksella.

Aihe	Minimivaatimus
Edellytykset RU	Rakennus on puhdas ja pintoja suojaavat muovit ja pahvit on poistettu Konehuoneet, sähkökeskukset yms. tilat ovat valmiit ja siivottu Pinnoilla ei ole hienojakoista irtolikaa (esim. puu, betoni- tai kipsipölyä) Toimintakoevalmiudessa olevat tilat on tarvittaessa osastoitu muista tiloista Toimintakoevalmiudessa olevat tilat on merkitty selvästi ja näkyvästi ”(Rakennustöiden) Puhtausluokan P1 tila”-merkinnällä Toimintakoevalmista osastoa ei saa käyttää säännölliseen läpikulkuun ja tiloissa on käytettävä kohdepoistolla varustettuja laitteita, mikäli siellä tehdään pölyä synnyttäviä töitä Puhtauden arviointi on suoritettu Urakoitsijan ilmoitus tarkastusvalmiudesta
Edellytykset PU	Kaikki laitteet on asennettu ja merkitty lopullisella tavalla Pumppujen pyörimissuunnat ovat oikeat Toimilaitteiden liikesuunnat on tarkastettu Pakkokytkennät on tarkastettu Putkistot on täytetty Urakoitsijan ilmoitus tarkastusvalmiudesta
Edellytykset IU	Kaikki laitteet on asennettu ja merkitty lopullisella tavalla Puhaltimien pyörimissuunnat ovat oikeat Toimilaitteiden liikesuunnat on tarkastettu Pakkokytkennät on tarkastettu Urakoitsijan ilmoitus tarkastusvalmiudesta
Edellytykset AU	Kaikkien pisteiden toiminta on tarkastettu Pakkokytkennät on tarkastettu Aikaohjelmat on tehty ja toiminnat tarkastettu Säätö- ja valvontalaitteet lopullisesti asennettu Kojeet toimivat alakeskusten ohjaamina ja säätäminä Toimilaitteiden liikesuunnat on tarkastettu Kaikki laitteet on merkitty Urakoitsijan ilmoitus tarkastusvalmiudesta
Tarkastettavat asiat	Laitteiden merkinnät Laiteasennukset Puhaltimien pyörimissuunnat Pumppujen pyörimissuunnat Kaikkien pisteiden yksittäinen toiminta Kaikkien laitteiden yksittäinen toiminta Aikaohjelmien toiminta Pakkokytkennät Ohjelmalliset lukitukset ja rinnankäytöt Säätöpiirien toiminnat Hälytysten toiminta Jatkohälytysten siirto

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja: kirjataan kaikki tarkastuksessa havaitut virheet ja puutteet	LVI-valvoja

9.2 Tarkastukset

Urakoitsijan tarkastukset (LVISA)

Urakoitsijat laativat yhteisesti rakennusurakoitsijan kanssa vastaanottoaikataulun, jonka perusteella kaikilla urakoitsijoilla on mahdollisuus saada oma työsuorite valmiiksi kokonaisaikataulun puitteissa.

Urakoitsijat tarkastavat että urakkaan kuuluvat työt on tehty asiakirjojen mukaisesti ja että kaikki käyttöönottoon liittyvät toimenpiteet on suoritettu ja laativat siitä oman muistion.

Asiakirja	Laatija
Kirjallinen ilmoitus, josta käy ilmi, että kaikki työt on tehty ja kohde on valmis vastaanotettavaksi. Urakoitsijat toimittavat ilmoituksen LVI-valvojalle ja samassa yhteydessä sovitaan yhteinen vastaanottotarkastusaika. Kopio ilmoituksesta toimitaan rakennuttajan edustajalle ja työmaan vastaavalle mestarille. Mikäli urakoitsijoista riippumattomista syistä kohde ei ole vastaanottotarkastuksen edellyttämässä kunnossa, kirjataan se syineen kyseiseen ilmoitukseen.	PU/IU AU

Viranomaistarkastukset

Urakoitsijat huolehtivat omien urakoidensa osalta, että tarvittavat viranomaistarkastukset suoritetaan hyvissä ajoin ennen kohteen luovutusta. Viranomaisten kutsusta työmaalle vastaa asianomainen urakoitsija. Mikäli viranomainen edellyttää, että LVI-valvoja ja/tai –suunnittelija on läsnä tarkastuksesta, huolehtii urakoitsija myös LVI-valvojan /suunnittelijan kutsumisesta tarkastukseen.

Urakoitsijat korjaavat kaikki ne puutteet, joista viranomaiset huomauttavat. Mikäli korjaustoimenpide ei ole kuulu urakkasuoritukseen, noudatetaan normaalia lisä/muutostyö menettelyä.

Viranomaiset kirjaavat suoritetut tarkastukset virallisiin piirustuksiin tai niistä laaditaan erillinen muistio. Viranomaisten laatimat muistiot toimitetaan vastaavalle mestarille liitettäväksi luovutusasiakirjoihin.

Ilmanvaihtourakoitsijan on huolehdittava YM:n asetuksen sisäilmastosta ja ilmanvaihdosta luvun 4 mukaisesti, että ilmanvaihtojärjestelmä toteutus ja kanavien tiiviys ovat suunnitelmanmukaiset ja että siitä tehdään merkintä tarkastusasiakirjaan.

Vastaanottotarkastukset

Kun urakkasuoritukset ovat valmiit (mm. urakoitsijoiden itselle luovutuksen puute- ja virhelistat on tehty ja kuitattu korjatuiksi) ja urakoitsijat ovat toimittaneet kirjallisen ilmoituksen, että kaikki työt on tehty, suorittaa LVI-valvoja vastaanottotarkastuksen. Tämä tarkastus suoritetaan hyvissä ajoin ennen varsinaista virallista vastaanottotarkastusta. Tässä tarkastuksessa LVI-valvoja tarkastaa, että kaikki työt on tehty ja saatettu valmiiksi urakkasopimuksen mukaisesti ja että laitos toimii suunnitellulla tavalla.

Valvojan tarkastuksissa on oltava aina läsnä LVI-urakoitsijoiden vastaavat työnjohtajat.

Ennen vastaanottotarkastusta urakoitsijan on jälkipuhdistettava pölynimurilla kojeensa ja laitteensa sisältä.

Urakoitsijat korjaavat kaikki ne puutteet, jotka kirjataan vastaanottopöytäkirjaan. Mikäli korjaustoimenpide ei ole kuulu urakkasuoritukseen, noudatetaan normaalia lisä/muutostyö menettelyä.

Urakoitsija	Tarkastustoimenpiteet
Putkiurakka	Käyttövesi- ja lämmitysverkoston säätötyön tarkastus: Verkostojen tasapainotus tarkastetaan mittaamalla pistokokein linjasäätöventtiileiden virtaamat ja painehäviöt. Urakoitsijan on toimitettava mittauspöytäkirjat tarkastustilaisuuteen. Urakoitsija toimittaa tarvittavat kalibroidut mittalaitteet tarkastustilaisuuteen ja suorittaa tarvittavat mittaukset LVI-valvojan ohjeiden mukaan. Patteriventtiilien termostaattiosat saa asentaa paikoilleen vasta, kun LVI-valvoja on suorittanut lämmitysverkoston perussäätötyön tarkastuksen ja hyväksynyt suoritetun säätötyön. Jos termostaattiosat on asennettu paikoilleen ilman LVI-valvojan lupaa ennen säätötyön pistokoetarkastusta, urakoitsija irrottaa termostaattiosat tarkastuksen ajaksi. Tarkastetaan, että näkyvä asennustyö on tehty hyvän asennustavan ja työselostuksen sekä suunnitelmien mukaisesti.
Ilmanvaihtourakka	Ilmamäärien säätötyön tarkastus: Ilmamäärien säätötyö tarkastetaan mittaamalla pistokokein pääte-elimien ilmamäärät ja säätöarvot sekä äänitasot. Urakoitsijan on toimitettava mittauspöytäkirjat tarkastustilaisuuteen. Urakoitsija toimittaa tarvittavat kalibroidut mittalaitteet tarkastustilaisuuteen ja suorittaa tarvittavat mittaukset LVI-valvojan ohjeiden mukaan. Tarkastetaan, että näkyvä asennustyö on tehty hyvän asennustavan ja työselostuksen sekä suunnitelmien mukaisesti.
Automatiikkaurakka	Tarkastetaan, että toimintakokeessa havaitut puutteet on korjattu. Tarkastetaan kulutusraportit. Tarkastetaan luovutusmateriaali.

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja: kirjataan kaikki tarkastuksessa havaitut virheet ja puutteet ja säätötöiden tarkastuksissa saadut mittaustulokset.	LVI-valvoja

Jälkitarkastukset

Kun urakoitsija on korjannut kaikki vastaanottotarkastuksessa havaitut virheet ja puutteet, suoritetaan jälkitarkastus, jossa todetaan virheet ja puutteet korjatuiksi.

Mikäli urakoitsijoista johtuvista syistä joudutaan järjestämään useampia jälkitarkastuksia, vastaa urakoitsija tarkastuksista aiheutuvista kustannuksista urakkasopimuksen mukaisesti.

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja: kirjataan kaikki jälkitarkastuksessa havaitut virheet ja puutteet korjatuiksi.	LVI-valvoja

9.3 Huoltokirja

Katso urakkaohjelma

Pääurakoitsijalla on vastuu huoltokirjan kokoamisesta ja osapuolet täydentävät huoltokirjan pääurakoitsijan laatiman aikataulun mukaisesti.

Rakennusvalvonnalle esitellään kiinteistöllä oleva sähköinen huoltokirja viranomaisten loppukatselmuksen tai osittaisen loppukatselmuksen yhteydessä.

Huoltokirja toimitetaan yhtiölle viimeistään luovutuksen yhteydessä. Huoltokirja laaditaan sähköisessä muodossa (FimX tai muu sovittu verkkosovellus).

Urakoitsija antaa huoltokirjaa varten tarvittavat tiedot ja myös koordinoi em. tietojen kokoamisen aliurakoitsijoilta.

9.4 Luovutusmateriaali

Luovutettavat asiakirjat

Urakoitsija merkitsee yhteen piirustussarjaan (selkeästi) kaikki suunnitelmista poikkeamiset, jotka suunnittelija päivittää luovutettaviin piirustuksiin.

Urakoitsija toimittaa lämmönjakokeskuksesta ja ilmanvaihtokoneista laminoidut kytkentäkaaviot seinälle ko. laitteen välittömään läheisyyteen. Kytkentäkaavioiden tulee vastata lopullisia asennuksia.

Luovutusasiakirjojen kopioinnista aiheutuvat kustannukset kuuluvat urakkaan.

LVI-valvoja tarkastaa luovutusaineiston ja kuittaa ne ennen niiden edelleen luovuttamista.

Urakoitsijoiden on toimitettava pääurakoitsijalle seuraavat käyttö- ja huolto-ohjeet liitettäväksi asukaskansioon. Asiakirjoja toimitetaan asuntojen lukumäärää vastaava määrä sekä yksi sarja isännöitsijälle ja yksi huoltoyhtiölle.

Putkiurakoitsija	Ilmanvaihtourakoitsija
Patteritermostaattiventtiilin käyttöohje Lattiakaivon puhdistusohje Pesualtaan vesilukon puhdistusohje Posliinien huolto-ohje	Venttiileiden puhdistusohjeet Liesikuvun käyttö- ja puhdistusohjeet Huoneistokohtaisten iv-koneiden käyttö- ja huolto-ohjeet

Urakoitsijat toimittavat luovutusasiakirjat yhtiölle seuraavien ohjeiden ja luetteloiden mukaisesti:

Kaksi sarjaa arkistopiirustuksia (sisältää asiakirjaluettelon) seläkkeellä kansioituna, joihin on tehty tarvittavat työaikaiset suunnitelmamuutokset. Toinen ilmanvaihdon arkistosarja väritettynä (urakoitsija värittää). LV- ja IV-piirustukset omissa kansioissaan.

Suunnitelma-asiakirjat .pdf- ja .dwg-muodossa (sisältää asiakirjaluettelon, tulostustiedot ja tulostusohjeet) siirrettävälle muistille ja rakennuttajan projektipankkiin tallennettuna (suunnittelija toimittaa urakoitsijalle)

Tarkastusasiakirjat sekä laitteiden käyttö- ja huolto-ohjeet kansioituna kahtena sarjana. Kansiot varustetaan numeroiduilla, 1…10, välilehdillä, jotka otsikoidaan ja asiakirja lajitellaan seuraavan luettelon mukaisesti:

Putkiurakoitsija	Ilmanvaihtourakoitsija
1. Käyttöönottoasiakirjat	1. Käyttöönottoasiakirjat
Pöytäkirja lämmitysverkoston huuhtelun ja painekokeen suorittamisesta Pöytäkirja vesijohtoverkon huuhtelusta ja painekokeesta Pöytäkirja runkoviemäreiden huuhtelun ja kaivojen puhdistuksen suorittamisesta (RU) Ulkopuolisten viemäreiden (JV, SV) sekä pohja- ja pystyviemäreiden videokuvausraportti (RU) Pumppaamoiden virityspöytäkirjat Pöytäkirja LV-laitteiden toimintakokeen suorittamisesta Pöytäkirja käyttökoulutuksen suorittamisesta	Pöytäkirja ilmanvaihtokanavien tiiviyskokeiden suorittamisesta Pöytäkirja kanavien puhtauden tarkistamisesta Pöytäkirja äänitasomittausten suorittamisesta (vrt. ilmamäärät) Pöytäkirja IV-laitteiden toimintakokeen suorittamisesta Pöytäkirja ilmanvaihtojärjestelmän ominaissähkötehon (SFP-luku) tarkistamisesta mittauksin Palo-, savunpoisto-, savukaasupeltien ja palonrajoittimena toimivien kuristimien asennuspöytäkirjat
2. Säätöpöytäkirjat	2. Säätöpöytäkirjat
Pöytäkirja lämmitysverkon tasapainotuksesta Pöytäkirja käyttövesiverkon tasapainotuksesta Pöytäkirja käyttövesiverkoston painetason säädöstä Kalustekohtainen vesivirtojen säätöpöytäkirja Pöytäkirjat valvojan pistokoetarkistuksista Huonelämpötilojen tarkastusmittaus ja –säätöpöytäkirja (suoritetaan takuuaikana)	Pöytäkirja ilmamäärien säätötyön suorittamisesta Pöytäkirja valvojan pistokoetarkistuksesta Pöytäkirja LTO-laitteen hyötysuhteen mittauksesta (ulkolämpötiloilla +5°C ja -5°C)
3. Viranomaisten tarkastusasiakirjat	3. Viranomaisten tarkastusasiakirjat
Rakennusvalvontaviraston (KVV) tarkastustodistukset (kopiot) Energialaitoksen (KL) tarkastustodistukset (kopiot)	Rakennusvalvontaviraston (iv) tarkastustodistukset (kopiot) Pelastuslaitoksen tarkastuspöytäkirja Väestönsuojan tarkastuspöytäkirja Ilmanvaihdon kelpoisuustodistus (kopio)
4. Lämmönsiirrin ja paisuntajärjestelmä	4. Ilmanvaihtokoneet
Virityspöytäkirja Valmistajien takuutodistukset Käyttö- ja huolto-ohjeet Paisuntajärjestelmän viritystodistus Paisuntajärjestelmän käyttö- ja huolto-ohjeet Paisuntajärjestelmän takuutodistukset	Konekortit Puhallinkäyrästöt Käyttö- ja huolto-ohjeet SFP-luku: mittaustulokset ja laskelmat
5. Säätölaitteet (AU)	5. Säätölaitteet (AU)
Virityspöytäkirja Esitteet asennetuista laitteista Käyttö- ja huolto-ohjeet Automatiikkakytkentäkaaviot Dokumentit sovellusohjelmista Takuutodistukset Automatiikkaurakoitsijan laatimat suunnitelmat Sähkökytkentäkaaviot	Virityspöytäkirja Esitteet asennetuista laitteista Käyttö- ja huolto-ohjeet Automatiikkakytkentäkaaviot Dokumentit sovellusohjelmista Takuutodistukset Automatiikkaurakoitsijan laatimat suunnitelmat Sähkökytkentäkaaviot
6. Käyttö- ja huolto-ohjeet	6. Käyttö- ja huolto-ohjeet
Vesikalusteiden (hanat, posliinit, lattiakaivot tms.) käyttö- ja huolto-ohjeet Venttiilien käyttö- ja huolto-ohjeet	Ilmanvaihtolaitteiden käyttö- ja huolto-ohjeet Ilmanvaihtolaitteiden tekniset esitteet Venttiilien käyttö- ja huolto-ohjeet
7. Tyyppihyväksyntäpäätökset	7. Tyyppihyväksyntäpäätökset
Katso luettelo luku 8 Takuutodistukset	Katso luettelo luku 8 Takuutodistukset
8. LVI-työselostus	8.
Nidottu LVI-työselostus liitteineen
9. Vastaanottotarkastusmuistiot	9.
LVI-valvojan laatimat vastaanottotarkastusmuistiot Pöytäkirja vuositarkastuksessa havaittujen virheiden ja puuteiden korjauksesta
10.	10.

Luovutettavat tarvikkeet, ohjelmat yms

Urakoitsijat luovuttavat seuraavat tarvikkeet ja varaosat yhtiön edustajalle kuittausta vastaan.

Putkiurakoitsija	Ilmanvaihtourakoitsija
Hanojen varaosapaketti Kaivojen avauskoukut (2 kpl) Sivuvirtasuodattimen varapatruunat Pattereiden ilmaruuvit (5 kpl)	Ilmanvaihtokoneiden suodattimien varasarjat

Automaatiourakoitsija luovuttaa tilaajalle varmuuskopiot sekä valvomo- että alakeskusohjelmista.

9.5 Käyttökoulutus

LVIA-järjestelmien käyttökoulutuksen järjestäminen kuuluu asianomaisille urakoitsijoille. Koulutustilaisuus on sovittava hyvissä ajoin ennakkoon ennen kohteen luovuttamista ja tilaisuudesta on tiedotettava myös rakennuttajaa, valvojia ja suunnittelijoita. Koulutustilaisuus on pyrittävä järjestämään keskitetysti siten, että se on mahdollista toteuttaa yhden työpäivän kuluessa.

LVIA-järjestelmiin tutustuminen järjestetään niin, että urakoitsijat ja huoltohenkilökunta tekevät rakennuksessa kiertokäynnin, jonka yhteydessä tutustutaan kaikkiin huoltokirjassa esitettyihin laitteisiin ja niihin liittyviin huolto/korjaustoimenpiteisiin. Urakoitsija tulostaa tilaisuutta varten kopion huoltokirjasta ja paikantamispiirustuksista, jonka henkilökunta kuittaa, kun tarvittavat toimenpiteet on selvitetty huoltohenkilökunnalle.

Lämmitys (PU)	Tarkastuksen sisältö/minimivaatimus
Lämmönsiirrin	Lämmönsiirtimen käyttö (kts. kohta automatiikka)
Lämmönjakohuone	Laitteiden (esim. paineenalennusventtiilin tms.) huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Linjasäätöventtiilit	Venttiileiden sijainti
Patteriventtiilit	Huolto Säätö (esisäätöarvon asettelu) Rajoitusnupin poistaminen ja asettelu
Vesi- ja viemäri (PU)	Tarkastuksen sisältö/minimivaatimus
Viemärit	Viemäreiden puhdistusyhteiden ja -putkien sijainti Katto- ja terassikaivojen huolto
Venttiilit	Venttiileiden sijainti
Hanat	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
WC-istuin	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Lattiakaivot	Puhdistus
Pumppaamot	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot ja pumppaamon toiminta
Ulkopuoliset viemärit	Kaivojen ja tarkastusputkien sijainti
Ilmanvaihto (IU)	Tarkastuksen sisältö/minimivaatimus
Venttiilit (tuloilma-, poistoilma- ja korvausilmaventtiilit)	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Kanavavarusteet	Puhdistusluukkujen, palopeltien, säätöpeltien sijainti ja huoltotoimenpiteet
Koneet	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Automatiikka (AU)	Tarkastuksen sisältö/minimivaatimus
Valvomo-ohjelmisto
Perustoiminnat	Avaaminen ja sulkeminen Varmuuskopiot Tulostukset
Grafiikkakaaviot	Kaavioiden symbolit ja värit Liikkuminen kaavioissa
Ohjaukset	Aikaohjelmien käyttö Pakko-ohjaukset
Asetusarvot	Asetusarvojen muuttaminen Käyrien muuttaminen
Hälytysten käsittely	Hälytysrajojen kuittaaminen Hälytysrajojen muuttaminen Hälytysviiveiden muuttaminen Hälytysten estäminen Prioriteetin muuttaminen Siirtyminen hälytyksestä kuvaan Hälytysten jälleenannon ehtojen muuttaminen Hälytystekstin muuttaminen
Pistelistaukset	Lajittelu pistetyypin mukaan
Trendiajot	Lyhytaikaisen trendin luominen Pitkäaikaisen trendin luominen Trendien zoomaaminen Trendien tallennus
Raportit	Tulostus Automaattisen tulostuksen asetusten muuttaminen Astepäiväluvun muuttaminen
Kirjoittimet	Hälytyskirjoittimen ketjulomakkeen vaihto Raporttikirjoittimen värikasetin vaihto
Erikoistoiminnat	Lämpötilamittausten kalibrointi valvomosta
Alakeskusten paikalliskäyttö	Hakemistorakenne
Ohjaukset	Aikaohjelmien käyttö Pakko-ohjaukset
Asetusarvot	Asetusarvojen muuttaminen Käyrien muuttaminen
Seuranta	Käyttötilojen lukeminen alakeskuksesta Mittaustietojen lukeminen alakeskuksesta Hälytysten lukeminen alakeskuksesta Hälytysten kuittaaminen alakeskuksesta
Dokumentointi	Kytkentäkuvien tulkinta Naamataulukuvan tulkinta
Kenttälaitteet	Kaikkien kenttälaitteiden läpikäynti
Venttiilimoottorit	Toimilaitteiden käsiajo
Peltimoottorit	Toimilaitteiden käsiajo
Taajuusmuuttajat	Muuttaminen automaatilta käsiajolle
Jäätymissuojatermostaatit	Hälytysrajojen muuttaminen Seisonta-ajan säädön asetusarvon muuttaminen

Urakoitsijoiden on huolehdittava siitä, että käyttöhenkilökunta ymmärtää laitoksen toiminnan ja että he osaavat käyttää LVIA-tekniikkaan liittyviä laitteita. Mikäli takuuvuoden aikana käyttöhenkilökunnalla on ongelmia laitoksen käyttöön liittyvissä kysymyksissä, ovat urakoitsijat velvollisia antamaan tarvittaessa, ilman eri pyyntöä, täydentävää käytönopastusta. Täydentävä käyttöopastusvelvoite on takuu siitä, että käyttökoulutus suoritetaan huolella jo ensimmäisellä kerralla. Huoltohenkilökunnalla on oikeus ja velvollisuus käyttää ja huoltaa laitteita normaalisti takuuaikana (esim. säätökäyrän muuttaminen) ilman, että urakoitsijan antama takuuvelvoite poistuu.

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja: kirjataan käyttökoulutuksen suorittaminen ja kuitattu huoltokirjakopio liitetään pöytäkirjan liitteeksi. Pöytäkirjan kuittaavat allekirjoituksellaan kaikki tilaisuuteen osallistujat, jonka jälkeen se toimitetaan rakennuttajalle. Kopio liitetään luovutusaineistoon (välilehti 1).	PU, AU, IU

9.6 Takuu

Urakoitsijan vastuuvelvoitteet on määritetty urakkaohjelmassa.

9.7 Takuuajan toimenpiteet

Huoltokäynneistä tulee pitää kirjaa. Käynneistä tulee ilmoittaa ennakkoon tilaajalle ja laitoksen vastuunalaiselle hoitajalle. Jokaisesta huoltokäynnistä on saatava laitoksen vastuunalaisen hoitajan kuittaus sekä osoitettava toimenpiteet, jotka on tehty.

Huoltotöiden suorituksessa tulee olla mukana koulutusta varten laitoksen vastuunalainen henkilö tai korjaushenkilökuntaa.

Kaksi kertaa vuodessa tapahtuvien huoltokäyntien väli on vähintään viisi (5) kuukautta ja enintään seitsemän (7) kuukautta.

Huoltokäynnin yhteydessä on suoritettava yleiskatselmus ja tutkittava, että laitosta käytetään tarkoituksenmukaisesti sekä oikaistava mahdolliset virheet.

Viimeinen huoltokäynti takuuaikana on suoritettava aikaisintaan kuusi (6) viikkoa ennen takuuajan päättymistä.

Puutteet ja virheet

Urakoitsijat ovat velvollisia korjaamaan takuuaikana havaitut puutteet, viat ja virheet korvauksetta.

Tilaajalla ei ole lupaa mennä korjaamaan tai muuten muuttamaan urakkaan kuuluvien laitteiden asetusarvoja takuuaikana, vaan kyseinen toimenpide kuuluu urakoitsijalle. Sen sijaan normaalien huoltotoimenpiteiden suorittaminen, kuten lämmityksen säätökäyrän muuttaminen, ei vaikuta takuun voimassa oloon.

Urakoitsijat vastaavat täysmääräisesti kaikista niistä vahingoista ja suoranaisista tai välillisistä kustannuksista, jotka aiheutuvat urakoitsijan työsuorituksesta tai toimittamista laitteista.

Korvausvelvoitetta ei synny sellaisesta vahingosta, joka aiheutuu viallisesta rakennustyöstä, tapaturmasta, huolimattomasta hoidosta tai luonnollisesta kulumisesta.

Putkitöiden takuuajan huolto

Kerran vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Sivuvirtaussuodattimen vaihto urakkaan kuuluvana työnä ja hankintana.

Putkisto-, pumppu- ja venttiilitiivistyksen korjaus, mikäli korjaus edellyttää tiivisteiden vaihtoa tai uudelleen pakkausta.

Hälytystoiminnan tarkastus.

Kerran takuuaikana suoritettavat toimenpiteet:

Takuuajan lopulla tehtävä laitteiden syöpymissuojausten tarkistus siten, ettei ruostumista tai muuta syöpymää esiinny. Korjaukset tarvikkeineen kuuluvat urakkaan.

Ilmanvaihtotöiden takuuajan huolto

Kaksi kertaa vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Kaikkien ilmavaihtokoneiden suodattimien vaihto urakkaan kuuluvana työnä ja hankinta

Kaikkien puhaltimien, moottorien ja muiden pyörivien laitteiden laakeriäänien, tärinän ja lämpenemisen tarkistus ja tarvittaessa korjaustoimenpiteet.

Laitteiden toiminnan tarkastus ja tarvittaessa vikojen etsintä ja korjaus

Hälytystoiminnan tarkastus.

Kerran vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Ilmanvaihtokoneiden ja poistopuhaltimien puhdistus liasta ja rasvasta.

Valmistajan suosituksen mukaan tehtävät tehtävät huoltotyöt ja tarkastukset

Kerran takuuaikana suoritettavat toimenpiteet:

Takuuajan lopulla tehtävä laitteiden syöpymissuojausten tarkastus siten, ettei ruostumista tai muuta syöpymää synny. Korjaukset tarvikkeineen kuuluvat urakkaan.

Automaatiotöiden takuuajan huolto

Kaksi kertaa vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Säätö- ja ohjaustoimintojen asetusten ja toiminnan tarkastus ja tarvittaessa vikojen etsintä ja korjaus.

Toimilaitteiden toiminnan tarkastus ja tarvittaessa korjaustoimenpiteet

Valoanturien ja aikaohjelmien asetusten tarkistus kerran kesällä ja kerran talvella.

Hälytystoimintojen tarkastus

Kerran vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Lämmityskäyrien asettelu kerran palautteiden perusteella ja kaksi kertaa lämmönsäädön 2. vaiheessa

Valmistajien suositusten mukaan tehtävät huoltotyöt ja tarkistukset

Kerran takuuaikana suoritettavat toimenpiteet:

Takuuajan lopulla tehtävä laitteiden syöpymissuojausten tarkistus siten, ettei ruostumista tai muuta syöpymää esiinny. Korjaukset tarvikkeineen kuuluvat urakkaan.

Tilakohtaiset tarkastusmittaukset ja – säädöt (lämmönsäädön 2. vaihe)

Urakoitsija suorittaa tilakohtaiset lämpötilamittaukset ja tarkastussäädöt valmistumista seuraavalla lämmityskaudella. Tarkastusmittausta ei voi suorittaa ennen asukkaiden sisäänmuuttoa.

Tarkastusmittaus voidaan suorittaa, kun ulkolämpötila on -5C ja -15C välillä. Mittausajankohtaa valittaessa on huomioitava se, että auringon säteily ei vaikuta huonelämpötiloihin.

Tarkastusmittausten suorittamisesta on sovittava ennakkoon isännöitsijän kanssa. Samassa yhteydessä urakoitsijan on selvitettävä onko isännöitsijä tai huoltoliike saanut asukkailta huonelämpötiloihin liittyviä reklamaatioita, jolloin kyseisiin asuntoihin voidaan kiinnittää erityistä huomiota.

Urakoitsijan on toimitettava tiedote jokaiseen asuntoon tarkastusmittausten suorittamisesta vähintään 3 arkipäivää ennen mittausten suorittamista. Tiedotteesta on käytävä ilmi mitä toimenpiteitä on tarkoitus asunnossa suorittaa, kuinka kauan tarkastusmittaukset kestävät ja mitä toimenpiteitä asukkaiden on tehtävä ennen mittauksen aloittamista (tuuletusikkunat suljettava, varmistettava esteetön pääsy patteriventtiilille).

Mittaukseen käytetään kalibroitua mittaria.

Tarkastusmittaus ja –säätö suoritetaan seuraavasti:

Patteriventtiilien termostaattiosat irrotetaan

Lattialämmitysjärjestelmissä toimilaitteet irrotetaan

Ilmanvaihto kytketään normaalille käyttöasennolle

Odotetaan vuorokausi, jotta lämpötilat ja kierrot tasaantuvat

Huonelämpötilat mitataan ja patteriventtiileiden / jakotukkien esisäätöarvoja säätämällä säädetään niin, että tämän työselostuksen kohdan 1.5.1 tavoitelämpötilat toteutuvat 1 C tarkkuudella

Lämpötilamittauksiin käytetään mittauksiin soveltuvaa lämpötilamittaria, jonka lukematarkkuus on vähintään 0,2  C. Mittariksi soveltuu termoelementti, termistori, vastusanturi tai elohopealämpömittari. Pintalämpötilamittarilla (IR) mitattuja arvoja ei hyväksytä.

Mittaus suoritetaan oleskeluvyöhykkeeltä, joka yleensä sijaitsee keskellä huonetta 1,1 m korkeudella, ellei muuta voida todeta. Mittarilukema kirjataan lämpötilan tasaantumisen jälkeen, tasaantumisaika riippuu käytettävästä mittarista.

Mikäli heti mittauksen alussa todetaan, että lämmityksen säätökäyrää pitää laskea tai nostaa, tehdään se ja jatketaan mittauksia, kun muutoksen vaikutukset ovat tasaantuneet.

Tarvittaessa lasketaan vielä lopuksi lämmityksen säätökäyrää ja suoritetaan tasaantumisen jälkeen pistokoeluonteisesti tarkistusmittauksia.

Kun mittaus on hyväksytysti suoritettu (LVI-valvoja hyväksyy pöytäkirjan), urakoitsija voi asentaa patteriventtiilien termostaattiosat paikoilleen – ei ennen.

Hyväksytty pöytäkirja liitetään luovutusaineistoon (toimitetaan tilaajalle ja rakennuttajalle).

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan kaikkien tilojen lämpötilat sekä suunniteltu ja korjattu patteriventtiilin esisäätöarvo, pumpun virtaama, nostokorkeus ja asetusarvot, aseteltu lämmityksen säätökäyrä sekä ulkolämpötila ja käytetty mittalaite (liitteeksi kalibrointitodistus).	PU	LVI-valvoja

9.8 Takuuajan tarkastukset

Vuositarkastus

Rakennuttaja järjestää erillisen vuositarkastustilaisuuden, johon LVIA-urakoitsijoiden on osallistuttava.

Tarkastustilaisuuteen varustaudutaan tarvittavin mittalaittein.

Urakoitsijoiden on korjattava tilaajan ja asukkaiden laatimien puutelistojen virheet ja puutteet sovitun aikataulun mukaisesti.

Vuositarkastuksen yhteydessä tarkastetaan ilmanvaihtokoneiden suodattimet ja puhtaus sekä määritellään tarvittavat pesut ja vaihdettavat suodattimet (pesut, vaihtotyöt ja suodattimet eivät kuulu urakkaan). Tarkastuksen perusteella tarkennetaan kohdekohtaiset ilmanvaihtokoneiden huolto-ohjeet ja suodattimien vaihtoväli. Ohjeet päivitetään tilaajan toimesta huoltokirjaan urakoitsijan antamien tietojen perusteella.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan kaikki suoritetut korjaustoimenpiteet ja tarkennetaan huoltokirjaa ilmanvaihdon osalta.	PU, AU, IU	LVI-valvoja

Takuutarkastus

Rakennuttaja järjestää takuutarkastustilaisuuden, johon LVIA-urakoitsijoiden on osallistuttava.

Tarkastustilaisuuteen varustaudutaan tarvittavin mittalaittein.

Urakoitsijoiden on korjattava tilaajan ja asukkaiden laatimien puutelistojen virheet ja puutteet sovitun aikataulun mukaisesti.

Takuutarkastuksen yhteydessä tarkastetaan sivuvirtaussuodattimet.

Takuutarkastuksen yhteydessä tarkastetaan ilmanvaihtokoneiden suodattimet ja puhtaus sekä määritellään tarvittavat pesut ja vaihdettavat suodattimet (Pesut, vaihtotyöt ja suodattimet eivät kuulu urakkaan).

Arvioidaan huoltotoimenpiteiden riittävyys ja huoltovälit ja tarkennetaan tarvittaessa. Urakoitsija toimittaa tarkennetut tiedot tilaajalle, joka päivittää ne huoltokirjaan.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan kaikki suoritetut korjaustoimenpiteet ja tarkennukset huoltokirjaan	PU, AU, IU	LVI-valvoja

Tavoitteiden todentaminen

Hankkeelle asetetut talotekniset tavoitteet todennetaan urakoitsijan toimesta viimeistään takuuaikana. Tilaajalta pyydetään toteutuneet kulutustiedot ja suunnittelijalta lausunto niiden vertaamisesta tavoitearvoihin.

Urakoitsijan laatimat dokumentit mittauksista ja tavoitteiden todentamisesta liitetään luovutusasiakirjoihin.

Energiankulutuksen poikkeamien seuraukset määritetään urakkaohjelmassa.

Todennettavat tavoitteet ovat:

TAVOITE	MITTAUSAIKA	MITTAUSPAIKKA	MENETELMÄ	VAATIMUS työselostuksen kohta
1. Lämpöolosuhteet - huonelämpötila - ilman nopeus	takuuaika vast.otto/takuuaika	kaikki tilat pistokoe 2 asuntoa	kertamittaus kertamittaus	1.5.1 1.5.1
2. Sisäilman laatu - ilmavirrat	vastaanotto/ takuuaika	kaikki tilat	kertamittaus	1.5.2 ja iv-piirustukset
3. LVIS-laitteiden äänitasot	vastaanotto / takuuaika	kaikki tilat	kertamittaus	1.5.1
4. Energiatehokkuus - kaukolämpö - kiinteistösähkö - veden kulutus - SFP-luku - iv:n kuluttama sähköenergia - LTO:n hyötysuhde	vuosi vuosi vuosi vastaanotto vuosi ulkoilma +5°C ja -5°C	KL-mittauskeskus kiinteistökeskus päävesimittari iv-koneet kiinteistö/ryhmäkeskus LTO-koneet	mittarilukema mittarilukema rakennusautomaatio kertamittaus+ laskenta rakennusautomaatio rakennusautomaatio	1.6 1.6 1.6 4.2 iv-suunnitelmat ja energiaselvitys - ”-