![Skeittityöpaja sai alkunsa ideoinnista Meri-Rastilan kouluissa. Kuva: Sakari Röyskö](https://stplattaprod.blob.core.windows.net/etusivu64e62prod/styles/3_2_m/azure/Skeittipaku_Meri-Rastila-13.jpg?h=a1e1a043&itok=77cHUd7m)
Oliivinvihreä skeittipaku herättää huomion torin laidalla.
— Otahan sieltä skeittilauta ja kypärä, niin näytän skeittaamisen alkeita, sanoo työpajaa vetävä Petrus Marttila ja viittoo kohti pakun avointa ovea.
Pari alle 10-vuotiasta lasta etsivät skeittipakun uumenista itselleen sopivan skeittilaudan ja laittavat kypärät päähän. Pian ollaankin jo valmiita oppimaan skeittauksen saloja.
Ensin noustaan laudan päälle ja pian jo potkitaan vauhtia sekä harjoitellaan, miten lauta oikein toimii.
— Hyvä, hyvä, hienosti menee, kannustaa Marttila.
Meri-Rastilan torille on kokoontunut toistakymmentä lasta ja nuorta harjoittelemaan olympialaisistakin tuttua lajia. Työpajan nuorimmat osallistujat harjoittelevat juuri omilla jaloillaan seisomista, vanhimmat ovat noin 10-vuotiaita. Perheen pienimmät osallistuivat työpajaan aikuisen seurassa.
Työpajaa seuraa myös kaupunkimuotoilija Päivi Raivio, jonka muotoilutoimisto RaivioBumann Oy, on ollut kehittämässä Helsingin kaupungille useita placemaking-hankkeita. Projektissa on työpajojen lisäksi esimerkiksi toteutettu tilataidetta ja aukion elävöittämistä kalusteilla ja vehreydellä.
— Skeittityöpaja on syntynyt siten, että Meri-Rastilan kouluissa on pidetty työpajoja, joissa lapset ovat saaneet kertoa, miten he haluavat käyttää toria. Leikki ja liikkuminen ovat nousseet esille. Skeittipaja on ensimmäisen kerran järjestetty Mellunmäessä tänä kesänä, ja halusimme tuoda sen myös Meri-Rastilaan. Osana projektia olemme järjestäneet myös muita, esimerkiksi leikki-teemaa käsitteleviä työpajoja.
— Skeittaus on oman tilan haltuun ottamista sekä kaikille avointa ja sopii siksi placemaking-projekteihin, jatkaa Raivio.
Placemakingilla tarkoitetaan eri kaupunkitilojen kehittämistä ja aktivointia yhdessä asukkaiden kanssa. Tällaisia kaupunkitiloja voivat olla esimerkiksi torit ja aukiot. Placemaking tuo pitkin vuotta erilaisia toimintoja ja elävöittämistä kaupunkiuudistusalueille.
Placemakingiin kuuluu, että yhteisestä kaupunkitilasta tehdään kaikille viihtyisämpää ja, että ihmiset löytävät mielekästä tekemistä ja kohtaamisten mahdollisuuksia. Projektin aikana kerätyt tiedot ja kokemukset toimivat lähtötietoina laajemmalle suunnittelulle.
— Lasten ja nuorten toiveet ja kokemukset jäävät usein varjoon ja lähiöistä puhutaan usein negatiivisesti. Placemaking-projekteissa näitä aiheita käsitellään vuorovaikutuksessa, tekemisen kautta. Tarkoitus ei ole häivyttää placemakingin avulla alueen ongelmia, vaan tehdä julkisesta tilasta sellaista, että siellä on tilaa kaikille, turvallista — ja hauskaa, sanoo Raivio.
![Meri-Rastilassa kaupunkitila otettiin haltuun skeittaamalla. Kuva: Sakari Röyskö](https://stplattaprod.blob.core.windows.net/etusivu64e62prod/styles/3_2_m/azure/Skeittipaku_Meri-Rastila-10.jpg?h=a1e1a043&itok=oik0DFPp)
” Parhaimmillaan tämä laji voi opettaa harjoittajalleen hyviä elämäntaitoja”
Työpajan vetäjä Petrus Marttila kertoo, että työpajoissa on ollut hyvä tunnelma. Työpajoissa on mahdollisuus tutustua matalalla kynnyksellä uuteen lajiin.
— On hienoa, miten kaupunkitilaa voidaan suunnitella niin, että siellä on tilaa liikkua, harrastaa ja ulkoilla kavereiden kanssa, ilman sen suurempia maksuja tai rajoitteita. Lisäksi on tärkeää tarjota tällaisia skeittityöpajan kaltaisia mahdollisuuksia. Kalliita kursseja ja välineitä on myös kurja hommata mahdollisesti vain yhden kerran kokeilun vuoksi.
Marttila sanoo, että rullalautailua on alkeiden oppimisen jälkeen mahdollista harrastaa omatoimisesti melkein missä vain ja seura kenen kanssa sitä harrastetaan monesti itse
— Parhaimmillaan tämä laji voi opettaa harjoittajalleen hyviä elämäntaitoja kuten sinnikkyyttä, asennoitumista, sekä luovuutta ja myös mahdollistaa riittävyyden ja yhteenkuuluvuuden tunnetta sekä tasa-arvoa.
Meri-Rastila on yksi Helsingin kaupungin kaupunkiuudistusalueista. Kaupunkiuudistus tarkoittaa alueiden kokonaisvaltaista kehittämistä. Tavoitteena on lisätä kaupunkiuudistusalueiden elinvoimaisuutta ja viihtyisyyttä, parantaa palveluita sekä mahdollistaa laadukas täydennysrakentaminen.