![Muuttoliike muualta Suomesta Helsinkiin on kääntynyt koronavuosien notkahduksen jälkeen jälleen Helsingin eduksi.](https://stplattaprod.blob.core.windows.net/etusivu64e62prod/styles/1.5_863w_576h/azure/helsingin_muuttovoitto_1920x1280px_1.png?h=e5aec6c8&itok=OPg8poe6)
Kotimaan muuttoliike oli Helsingin kannalta hieman yli 2 000 henkeä voitollinen tammi–heinäkuun aikana. Määrä oli noin 600 henkeä suurempi kuin tammi–heinäkuussa 2023, mutta samalla tasolla kuin 2010-luvun puolivälissä. Helsinkiin muuttaneiden määrä siis kasvoi, ja toisaalta Helsingistä muualle kotimaahan muuttaneiden määrä pieneni hieman edellisvuoteen verrattuna.
Ulkomailta saapuva muuttoliike väheni hieman
Ulkomaan muuttoliike on edelleen runsasta, mutta jonkin verran kahta edellistä vuotta vähäisempää. Helsinki sai ulkomailta tammi–heinäkuussa muuttovoittoa noin 3 000 henkeä, kun määrä oli edellisenä vuotena vastaavana ajanjaksona ennätykselliset 4 600 henkeä. Muutos edelliseen vuoteen verrattuna on seurausta maahanmuuttajien pienentyneestä määrästä.
Sekä kotimaan että ulkomaan muuttoliike sisältää Suomen ja ulkomaiden kansalaisia. Ennakkotilasto ei sisällä tarkempaa tietoa muuttajien rakenteesta.
Luonnollinen väestönkasvu viime vuotta suurempaa
Luonnollinen väestönkasvu eli syntyneiden ja kuolleiden määrän erotus oli edellisvuotta suurempi, 590 henkeä. Helsinkiin syntyi heinäkuun loppuun mennessä 3 690 lasta, kun määrä oli viime vuonna hieman yli sata vähemmän. Määrä oli kuitenkin selvästi vuosia 2020–2021 alempi.
Väestön määrä oli Helsingissä heinäkuun lopussa noin 680 000 henkeä.
Kaikki tämän uutisen tiedot perustuvat Tilastokeskuksen tuottamaan väestönmuutosten ennakkotilastoon. Tiedot voivat muuttua virallisessa väestötilastossa, joka julkaistaan vuoden 2025 alkupuolella.